A PERSÁNYI HEGYSÉG MÁSODKORI ERUPTÍV KŐZETEI. 213 



tói. Itt látható, hogy a zöldes színű diabáz két iDonton telérszerüleg áttöri a 

 poríirt és annak tetejére települ ; ug3'anezen áttörés közeléljen több ponton 

 fedve látjuk a por/irt a diaház zöldes szinti tufájával. 



Az ortoklász-porfirok alapanyaga husvörös vagy szürkés vörösszinü; 

 a kevésbbé ép közetek zöldes szürkeszintiek, gyalu'an vörös jászpis- vagy 

 fehér kalcedon- erekkel vannak átjárva, mely esetben igen szilárdak; a 

 máUás nagyobb fokán a közét és földpátja fényét veszti, söt fehérré is 

 lesz s ez esetben igen könnyen széthull apró szögletes darabokra. Az 

 ürmösi Töppé-hegy közelében fekvő porfir-kúpon mindenféle változatban 

 szemlélhetjük e közetet, a teljesen épektől kezdve a tökéletesen elmál- 

 lottakig. 



Az alapanyagban porfirosan kiválva láthatók 1 — 2 »«^ széles és 

 5 — 6 "^ hosszú üveg- vagy zsirfényti, néha alig fénylő husvörös leveles 

 ortoklász- kristályok, olykor egyes kristályokban; többnyire azonban össze- 

 nőtt egyénekben , sőt néha több egyén egy csillagalakulag rendeződő cso- 

 porttá is összenőtt. Más elegjT.'ész makroszkóposán nem észlelhető. 



Mikroszkóp alatt látni, hogy az alapanyag apró ortoklász-léGzecskék 

 halmazából áll, melyek olykor egymással egy közösen rendezkedve, fluidál 

 szövetet is alkotnak. Az alapanyagban kiválva 1 — ^ *%j nagyságú 

 (HO-szoros nagyitás mellett) apró szabálytalan köralaku kvarcz-szemcsék 

 láthatók, széleiken porszei-ű anyaggal hintve. Közepük ép és viztisztának 

 mutatkozik. Két nikol közt metszeteik majd sötétek maradnak, majd élénk 

 pótszíneket játszanak, a szerint a mint a metszet síkja egészen harántul, 

 egyközesen vagy többé-kevésbbé ferdén találta a főtengelyt. Az ortoklászok 

 nagy kristályokban szabályosan határolt körvonalakkal tűnnek föl, eléggé 

 átlátszók, halvány-vörösszíntiek, i^olarizált fényl)en többnyire összetett 

 ikreknek mutatkoznak, ugy hogy a szemlélő hajlandó ezeket plagioklászok- 

 nak tekinteni. Azonban e kőzetek földpátját a SzABó-féle lángkisérleti 

 eljárással számtalanszor meghatároztam és mindig loxoklász felé hajló 

 perthitnek találtam, minélfogva e közetet az ortoklász-porfirokhoz sorozom ; 

 minthogy a puszta szemmel nem látható kvarczot a beosztásnál tekintetbe 

 nem vehetjük. 



Feltűnő e kőzetnél a nagy kovasavtartalom, melyet Herbich a per- 

 sányi leihelyről gyűjtött kőzetben Tö.iG^/o-ban talált. Tschermak az alsó- 

 rákosi ült-áttörésben talált porfiritot (mely semmi egyéb mint ortoklász- 

 porjir) elemezvén, a következő eredményt kapta : 



Kovasav — . ... ... _.. ._. .._ <i2.36 



Agyagföld .,. ... ... ... ... 1.3.S1 



Vasoxid ... ... ... ... ... ... 5.10 



Kalczium... ... ... ... .5.31 



Magüézia ... ... ... ... ... ... 0.41 



Kálium ... ... ... ... ... ... 4.08 



Nátrium ... ... ... 4.88 



