liH 



Megjegyzem itt, liogy az alsó-rákosi erdőben előforduló porfirokat 

 mind Herbich, mind Tschermak porfiritoknak, földpátjukat plagioklászok- 

 iiük tekintették ; jóllehet Herbich sejteni látszik a két kőzet azonosságát, 

 midőn a (< Székely föld földtani és élsléjnitdin lcírás(iii(ik» ()B. lapján a per- 

 sányi yorfirokról így nyilatkozik : « E közetek meglepő hasonlatosságot 

 mutatnak Alsó-Kákosnál az Olt áttörésében előforduló porfiritckhez ; külön()- 

 sen az Olt bal partján, az ürmösi Töppé-patakban előfordulókhoz.!' E téve- 

 dés valószínűleg abból származott, hogy e kőzetben majdnem minden 

 ortoklász iker; sőt gyakran poliszintetes iker lévén, ezeket fdagiokl ászok- 

 nak tekintették, s a milcroszkópikus vizsgálatot lángkisérleti eljárással nem 

 ellenőrizték, A föld})át lángban következő eredményt adott : Na S — 4. 

 K. I — í2 olv. H üveges, külhólyagos, színtelen lett; II. kísérlet Na 3 — 4. 

 K. :2 olvadás 4 üveges, külhólyagos ; III. kísérlet Na 4. K, '.>, mindkettő tartós. 

 Az alapanyag a lángot a két első kísérletben K-ra festi ; tehát az alapanyag 

 is tartalmaz ort oki ászt, mint ezt a mikroszkóp is bizonyítja. 



A M. k. Földtani Intézet közetpéldányain, melyeket dr. Hekbich gyűj- 

 tött, meglnzouyosodtam, hogy az alsó-rákosi porfiritnck nevezett kőzet föld- 

 pátja ortoklász és a kőzet mindenl)en egyezik a gyűjtött jxirfirokkal. 



Dioritok. 



E közetek elterjedése a pcrsányi hegyekben csupán Vargyos, Alsó- és 

 Felsó'-lu'ikos vidékére szorítkozik; hol a legtöbbször (>/?r/;? -tartalmú kőzetek 

 társaságában találjuk. Hegységünk! )ől ismeretesek voltak ugyan, de mind 

 Herbich, mind Tschermak által — hihetőleg makroszkópos meghatározás 

 folytán — a (jah])rok közé számíttattak. A legtöbbször alantas helyeken, a víz 

 képezte legmélyebb feltárásokban fordulnak elő. \'(ir<iyas táján, a \ aryyas- 

 és Szármány patakok kimosásaiban több helyen látható ; némelykor talaj 

 vag}' erdő által fedve. Varyyason a « Szárma ny» hegyen diallag-peridotitok 

 társaságában találjuk. E hegy DNy. oldala tisztán e két kőzetl)ől és a pirido- 

 lit metamoríizmusa folytán képződött szerpentinből van alkotva, melyeknek 

 egymáshoz való viszonyát megfigyelni itt elég alkalmam volt. E nevezetes 

 eruptív pont két oldalát kárpáti Jioniokkö környezi, tetejére másodkori meddr» 

 mí'.s,í:/i:o települ ; a központot a diallíuj-peridotit v<. szerpentin képezi s ezeket 

 gyürüszerüleg dioritok veszik körül ; a hegy alsó részén a peridotit és a 

 szerpentin a diaritra települnek, minelv folytán ez uti'ibbi kőzet idíisb, mint 

 az előbbiek. 



IHoritot találtam a felső-rákosi erdőben iSM.s7,7í/-patakál)an is olivin- 



