A HERSÁNYI HEGYSÉG MÁSODKORI ERUPTÍV KŐZETEI. 219 



kristályhalmazokat. A Ar//t,2://-tartalmú diabdzok, pl. az alsó-rákosi, savak- 

 kal megcsöppentve élénken pezsegnek. 



Diabáz-porfirit. 



( Lobradorkőzet, Lábra dorfels, Tschermak.) 



E korlátolt elterjedésti közetfajt csupán az 0/í-áttörésben Alsó-Rákoti- 

 nál találtam három jionton. Az Olt V)al partján az ürmösi Töppé-hegy alatt 

 a folyammeder közelélíen mint keskeny telér fordul elö triaszmész között. 

 A jobb parton több más kőzettel együtt megtaláljuk uKöres Császhh) nevű 

 erdörészleten ; ugyancsak a jobb parton az Oltba szakadó legnagyobl) yíz- 

 árokban van feltárva ; ez utóbbi helyen a keskeny repedésen feltoluló télért 

 képez másodkori meszekben. Földpátját lángkisérletileg többször meghatároz- 

 tam s az mindig jellenes anortitnak bizonyult; minek folytán a hdirador- 

 közet és labradorfels elnevezéseket nem tartom találónak. 



A közét üde kinézésű, érdes törésű szürkés vagy zöldes szürke, olykor 

 zöldes fekete fénytelen alapanyaggal, melyben plafiioklászoknak 5 — 6, néha 

 7 — 8 *'5/m nagyságú , víztiszta vagy kissé zöldes , élénk üvegfényű rövid 

 oszlopkái vannak poríirosan kiválva. Savakkal megcsöppentve, ugy a közét, 

 mint a földpátok élénken pezsegnek. 



Mikroszkóp alatt az alapanj^agot hosszúkás plagioklász-léczekhöl és 

 ezek közé beágyalt zöldes kloritos terményekből látjuk összetéve; több 

 IJonton apró fészkekben apró kalcit- kristály kák romboederjei vagy oszlo[)- 

 kái is észlelhetők. Az alapanyagban szabályos körvonalú, polarizált fényben 

 ikerrovátkolt, sőt zónás szerkezetű pUujioklászokbíd igen nagy kristályok 

 láthatók ; ezeknek széle egy rámaszerű keskeny részleten víztiszta és átlátszó ; 

 ezen belül a kristály legnagyobb része telve van apró /crt/cz/í-kristálykákkal, 

 sőt ritkán kloritos zöld terményekkel is, mely utólagos képződésű ásványok 

 a kristály V)elsejét kevésbbé átlátszóvá teszik. — Az aiigit a kőzetben leg- 

 többször kloritta alakultát; bár ritkábl) esetekben találunk el nem válto- 

 zott kristályokat vagy kristályrészeket is a klorit zöld rostjai között. Mint 

 lényeges elegyrész titáncas is feliéi^ e kőzetlien l:20-szoros nagyítás mellett 

 5 — 6 ''%i átmérőjű kristályokkal, melyek a kőzetben sűrűn vannak hintve. 

 Ezásvány majd hatszögletű karélyos rovátkolt szélű táblákban, majd hosszas 

 léczalakban, vagy egy vastagabb lemezke körül ferde szög alatt rendezkedő 

 apróbl) kristálykákban tűnik föl; színe barnás fekete, közepe felé szürkés 

 fehérbe fokozatosan átmenő ; belseje sötétfekete hosszúkás vonalakkal át van 

 hálózva; az egymást keresztező vonalak igen sajátságos rajzokat képeznek 

 az ásvány belsejében; egészen körülzárt vagy a széleibe behatoló rt/?or/?V 

 zárványokat igen gyakran tartalmaz. A kőzet pora nedves utón erős Titan- 

 Teaktiot adott. Tschermak e kőzetet bronzit- és diallagit -tartslmúuBk mondja, 



