2í2á BUDAI JÓZSbF: 



E kőzetnek csekély K és Na tartalma sziutén a mellett látszik bizonyí- 

 tani, hogy benne legalább náiriiim-plagioklász nem fordul elő. A 30^/0 Mg- 

 tartalom okát a kőzet előrehaladott szerpentinizálodásában találja. 



Mikroszkóp alatt látjuk , hogy a kőzet halvány zöldszinü , leveles 

 diallaiiitok- és érdes, fehér olivinokból van összetéve ; a kristályok, sőt az 

 ulivinnál a kristályrészek is szerpentinnel vannak egymástól elválasztva, 

 melyben az elegyrészek mintegy szigeteket látszanak képezni. Az olivin- 

 laistályok szélein és repedésein olykor magnctit van apró szemekben kiválva. 

 Igen ritkán egyes (//<//í/-részleteket is találunk, melyek a kristály legnagyobb 

 részen már leveles szövetet és zöld szint vettek föl; e kőzet iiíall(Ujitjai tehát 

 nagy valószínűséggel aiufitokhől képződtek. E feltevésnek megfelel azon 

 körülmény, hogy egyik csiszolatban olyan aiigit után képződött szí'rpentin- 

 pseudomorfozára akadtam , melynek szabályos alakja volt , s melyen a 

 ooP, cxDiPoo, ooPcx3 kombinacziót tisztán fel lehetett ismerni. Földpátot vagy 

 erre emlékeztető metszetet számtalan mikroszkopikus készítményeim egyiké- 

 ben sem találtam ; minélfogva ezek jelenlétét e kőzetben kétségbe kell 

 vonnom. 



Szerpentin. 



Mint az erujítiv közetek metamoríizmuzának terményeiről meg kell 

 emlékeznünk a szerpentinről is, mely területünkön mint tömeges kőzet 

 kevés ponton ugyan , de nagy tömegekben fordul elő. VarQijas táján a 

 Szármány- és Vargyas-iyAtaÁdrAu, Alsó-Bákos táján az 0//-áttörés mindkét 

 partján, az ürmösi 2o/>pá-patakban, a l'ojatut pictri-n találjuk. Felsö- 

 Rákoson a « Sóskút patak D-ban díszmunkára igen alkalmas szép husvörös 

 változvány is fordul elő, kár, hogy csak kis tömegekben. A szerpentin társa- 

 síígában olivin-diabáz, diallag-perídotit és diorit találhatók ; a kőzet a két 

 előbbinek metamorfizmuzából származott ; ellenben a diorit nem , vagy 

 alig járul a szerpentin kéjDzéséhez, minthogy ennek elváltozása, miként fent 

 kifejtettem, egész másnemű kőzetet eredményez. 



A szerpentin sötét vagy halvány barnás zöldszínű, tömött, fénytelen 

 vagy zsírfényű, ütéskcn- könnyen esik szét poliedrikus darabokra; igen 

 gyakran átlátszó nemes szerpentin vagy rostos krizotil ereket is tartalmaz. 

 Egyes esetekben világosabb zöldszínű pettyekkel vagy fehér, szerkezet- 

 nélküli szemcsekkel van áthatva es legtöbbször erősen fénylő leveles diallngit- 

 zárványokat — mint maradványokat az egykori eruptív kőzetből — tartalmaz. 

 Az eruptív kőzetek elváltozását szeriientinné úgy a helyszínén, mint a 

 közetcsíszolatokon igen jól lehet tanulmányozni. 



