A PKRSÁNYl HEGYSÉG MÁSODKOEI ERUPTÍV KŐZETEI. i2l28 



A persányi hegységben gyűjtött tapasztalataimat tehát a következők- 

 ben foglalhatom össze : 



A közetek csekély elterjedésűek és a hegyek alkotásához anyagot alig 

 szolgáltatnak. Mint nem nagy területre terjedő tömeges közetek tekintendők 

 a (lialUuiit-pcridotitok, olivin-diaházok, dioritok, ortlioklá.sz-porfirok ; olykor 

 a melafirok is ; ellenben a diaház- por jirit, a HoUmch-wolkendorfi és kucsu- 

 látai diabázok keskeny repedéseken feltóduló teléreket alkotnak. 



A kitörések sorrendjére nézve áll az, hogy a porjirnál a diaház, a 

 dioritnál az (Air in -dia ház és diallag-pcridotit fiatalabbak. A többi kőzetek- 

 nek egymáshozi viszonylagos kora nem volt kideríthető. 



A kőzetek képződési idejére nézve áll az, hogy többnyire triász-meszek 

 feküjét képezik. A diaház Kucsulátánál alsó-triasz ; Holbach- és Wolkendorf- 

 nál //t(.s,2;-rétegeken tör keresztül; e kőzetek képződése tehát valószínűleg az 

 (dsó- és fdsó'-jura közé esik. A diabáz-porfir áttöri a ín'a.52;-rétegeket, minél- 

 fogva ennél fiatalabb. 



A hol a kőzetek régi vulkánokat előtüntető kúpokat alkotnak, pl. az 

 alsó-rákosi erdőben, ott e kúpok északi-déli irányban sorakoznak egymás után. 

 A telérrepedések ú'ánysíkja is többnyire észak-déli. E terület vulkánjai tehát 

 sorvulkánok lehettek, s a kőzeteket képező láva észak-déli iránya repedése- 

 ken tolult a felszínre. 



A persányi hegységben gabbrok, olivin-gabhrok, melafirok, porjiritok 

 nem léteznek ; minthogy az ezen nevek alatt szerepelt kőzeteket elegyrészeik- 

 nek pontosabb megállapítása után más, őket inkálib megillető kőzetesaládok 

 közé kell sorohuink. 



lEODALOM: 



Dr. Herbich : A Székelyföld földtani és őslénytani leírása. (A Magy. kir. Földtani 

 Intézet Évkönyve, V. köt. 61—74 lap.) 

 « « üesterreichische Zeitschrift für Bevg- nnd Hüttenwesen, isry.) Nr. i3. 



S. 337—339. 

 « « Mittheilungen des siebenbürgischen Naturwissenschaftlichen Vereins 



zu Hermannstadt. Bd. XVIII. l.%6 S. 17:2—183. 

 Hauer und Stache : Geologie Siebenbürgens S. 296 — 297. 



TscHERMAK : Díe Porpbvrgesteíne OesteiTeichs der mittleren geologischen Epocha. 

 S. -2:>2— 229. 



