MAGYARORSZÁGI VALENCIENNESIÁK. 227 



közét törmelékei között több helyen egy-egy biotittrachit törmeléket is lehe- 

 tett találni. A bányában talált közethatárok rendesen szabálytalanok, egy- 

 másba keveredve vagy összeolvasztva lépnek fel ngy annyira, hogy a dőlés és 

 csapás megfigyelése lehetetlen ; de olyan pontok is léteznek, a hol két kőzet 

 érintkező vonala határozott sima elválást képez, úgy annyira, hogy a két 

 kőzet egy darabon le nem kapható. A külső és bányabeli felvétel eredmé- 

 nyének összehasonlítása alkalmával feltűnt, hogy minden völgy és gerincz 

 más-más teléreket hoz és azokra befolyást gyakorol azon esetben, hogy ha 

 azok nem párhuzamosan, hanem szög alatt a völgynek vagy a gerincznek 

 irányulnak. 



így például a Jánostelér a legéjszakibb telér, mely E — D-i csapású és 

 K-i dőlésű. A mint a Vihnye völgyét érinti, folytatása legott megszűnik és 

 helyébe az IszajDtelér lépD — Ny-i csapással és meredek dőléssel majdE — Ny, 

 majd D — K-felé irányulva. Folytatása a Divimuzs gerinczén túl a Sprochova 

 völgyében megszakad és az Antal- vagy Főtelér E — D-i csapással és Ny-i 

 dőléssel találkozik. Ez megtartja csapását és dőlését mig a Hirschenstein és a 

 Koncsiár közti nyereg alá nem érkezik, itt folytatását elveszti és a Függé- 

 lyestelér csatlakozik D — Ny-i csapással ; mig ez a Szikorova völgyben eltűnik 

 és az Erzsébettelér lép helyébe D — Ny-i csapással és D— K-i dőléssel. A kőze- 

 tek települési viszonyait a bányában még két főszinten tanulmányoztam ; de 

 a további kidolgozásban más munka közbejötte hátráltatott. 



A teléreknél az egyes közeteken való viselkedéséről később lesz alkal- 

 mam tanulmányaim folytatását bemutatni. 



MAGYAROESZAGI VALENCIENNESIÁK. 



HaLAVÁTS GYULÁ-tÓl. 



(Előadatott a magyarhoni FöldtaniTársulat 18S6. május 1:2-én tartott szakíilésén.) 



184i2-ben jelent meg ama nagy és gazdagon illusztrált mű, mely 

 Demidoff ANATOL-nak KözéjD-Oroszországban s a krimi félszigeten tett 

 utazását leú'ja. Az utazó által magával hozott természetrajzi tárgyakat Paris- 

 ban szakemberek dolgozták fel, s ezek közt Rousseau L. a krimi fosszil 

 maradványokat. Ezeknek egy része Kamiouch-Bouroun harmadkori rétegei- 

 nek felső részéből való, s köztük a Limneus peregrinus, Desh,, L. velu- 

 tinus, Desh., Planorbis rotella, Rouss., Paludina Casaretto, Eouss., Con- 

 geria ap^ría, Desh., Cardium plaimm, Desh., C. carinatum, Desh., (-• cre- 

 nulatum, Rouss., C. acordo, Desh., és C. modiolare, Rouss. azaz féhg sós- 

 vizi és édes vizi puhatestűek társaságában egy sajátságos alakú, addig nem 



15* 



