231 



IRODALOM. 



(8) Dr. SzoKOL Pál : A nagybányai bányakerület földismei viszonyai. 

 (A magyarországi Kárpátegyesület Evkönyve XII. évf. 1885. p. 149 és k.) 



Munkája liárom részre oszlik. Az elsőben foglalkozik az eruptiv közetekkel ; 

 a másodikban az üledékesekkel és végre a barmadikban a telérekkel és ezek ásvá- 

 nyaival. 



Azeruptiv közeteket két csoportba foglalja össze, megkülönböztetvén!. Biotit- 

 földpátkőzeteket és II. Földpátkőzeteket biotit nélkül. 



Az első csoportboz tartoznak a porfirok és a trachitok. A porfirokboz pedig 

 számítja a következőket : 



1 . Quarcz-porfir : Misztbánya, keleti kúpja. 



^2. Oligoklász-kvarcz-porfir : Bájfalii, Mnndre vederé. 



3. Ortboklász-porfir : Misztbánya Pietratól DK-re fekvő kúp. 



4. Szarukő-porfir: Bájfalu keleti kúpja. 



5. Szurokkö-porfir : Misztbánya D-re. 



6. Agyagkő-porfir : Misztbánya, Febőbánya (Kakasdomb). 



7. Malomkő-poríir : Láposbánya. 



A biotit-tracbitokboz pedig a következőket : 



1. ürtboklász-kvarcz-tracbit: Nagybánya (Kövespatak), Felsőbánya (Kereszt- 

 begy, Bányabegy). 



•2. üligoklász-kvarcz-traehit : Kisbánya (Blidár), Mundre vederé. 



3. Oügoklász-kvarcz-tracbit: Guttin. 



4. Andezin-kvarcz-tracbit : Felsőbánya (Czombliegy, Hollókő, fogbagymási, 



dongási lánczok stb.). 

 A biotit nélküli földpátközetek pedig: 



1. Augit-labradorit-tracbit (Golgata, Csurka, Magm-a stb. stb.). 



2. Amfibol-labradorit-tracbit (Hosszúorum, Hidzsa, Hóbérdomb stb.). 



3. Zöldkőmódosulatok, melyek részint az augit (Firiza), részint az amfibol- 

 tracliit (Bolkis, Rotunda) tipuszboz tartoznak ; zömét képezi azonban a tracbitok 

 legrégibbje, a projti/Ut, melylyel a kitörés operácziója kezdetét vette, mint ervöl a 

 csurkai, begyesliegyi, kalváriabegyi (Felsőbánya stb. található s a fiatalabbkori tra- 

 cbitokkal összefüggő) tömegek vizsgálatánál meggyőződni lehet. 



A felsoroltakból saj nálattal kell konstatálnom, hogy szerző ismereteinket a 

 nagybánya vidéki trachitokról nem hogy tisztázta volna ; hanem ellenkezőleg nagyon 

 összezavarta. Mindenekelőtt feltűnő tévedés szerzőnek az a felfogása, hogy egy része 

 a leirt közeteknek porfirok. Az eddigi kutatók, úgymint br. Richthofen, Kreut F., 

 dr. HoFMANN K., dr. Szabó J., dr. Koch A. s mások, a kik többé vagy kevésbbé ezen 

 vidék eruptiv kőzeteivel foglalkoztak, mindnyájan ugyanabban az egy nézetben 

 valának, hogy e kőzetek trachitok. Nevezetesen dr. Hofmann K. volt az, a ki 

 geológiai felvételei alkalmával még régibb tagjai korának fölismeréséhez a legfon- 



