232 IRODALOM. 



tosabb adatokat szolgáltatta. Mezozoos vagy palaeozoos eruptív és porfiros köze- 

 tek, mert porfir alatt csak ilyeneket érthetünk, ezen a vidéken abzolute ismeretle- 

 nek, s mi mindaddig leszünk kénytelenek szerző kifejezését tévedésnek venni, míg 

 állítólagos régi korukat elfogadható geológiai érvekkel világosan be nem fogja bizo- 

 nyítani. A felsorolt biotit-tartalmú kőzetek tehát valószínűleg csak hrarcz-tartalmú 

 tracJiitok és andezitek (daeitok). Különben is vannak némi kételyeim az ásványos 

 elegyrészek meghatározásának helyességére nézve. A guttini hegy kőzetét ugyanis 

 oligoklász-kvarcz-trachitnak határozta meg ; holott dr. Hopmann Károlt már régen 

 kimutatta , hogy az amjit-andezit labradorit - földpáttal , járulékos biotittal é.s 

 amfibollal. 



A fiatalabb trachitokra áttérve helyesen emeli ki szerző, hogy a « zöldkő" 

 csak módosulatnak veendő és hogy az részint az augit-trachit, részint pedig az am- 

 fibol-trachit tipuszához tartozhatik ; de azért még sem tad szabadulni attól a 

 «propylit»-től, melyet a zöldkőerupczió legrégibb tagjának tekint. Szerző, ki külön- 

 ben Szabó geológiáját követte a nomenklatúrára nézve, olvashatta volna ugyanott a 

 274. és 481. lapokon, hogy a «propylit») egy semmis fogalom, hogy propyht-erupczió 

 nem is létezett. Ezt a tévesnek bizonyult kifejezést és fogalmat a geológusok már 

 rég elejtették. 



A második, a «formácziókról» szóló fejezetben majdnem minden közelebbi 

 indokolás nélkül, vagy pedig több esetben nyilván rosszul meghatározott kövületek 

 alapján sorolja fel a következő képleteket, mindenütt megnevezvén az előfordulás 

 helyeit is. 



1 . Alluvium : Televény, homokos agyag, homokos iszap, kavics, kődara. Külö- 

 nösen kiemelendő a Nyetijeda posványos fensikján (Kapnik mellett) előforduló 

 tőzegtelep 1 100 m. magasságban a tenger színe felett, mely azonban égetésre ez 

 idő szerint még nem alkalmas. 2. Diluvium : Homok, kavics trachit-görgeteggel, 

 agyag. 3. Plioczén: kongeria tályag, mely nagyobb elterjedésnek örvend és iparilag 

 is fontos szerepet játszik. 4. A szármáti emelet kőzetei agyag, agyagos márgák, tra- 

 chittufák, homokkő és konglomerát, nagy területet foglalnak el. Többi között a 

 Plopis fensíkját is ezen rétegek alkotják, s miként egy mellékelt profilból kitiínik, 

 márgák és homokkövek egymással váltakozó rétegei képezik gazdag sorozatát. 

 Egyes rétegei kövületek által is jellemeztetnek, melyek azonban alighanem tévesen 

 lettek meghatározva, minthogy az alsóbb padokból Ercilia és Mactra podolica 

 (szármáti fajok) ; a felsőbb padok egyikéből pedig Venus midtilameUa, egy tipuszos 

 mediterrán faj czitáltatik. — Igen rezerváltan kell továbbá szerző azon eljárása ellen 

 viselkednem, hogy a biotit-oligoklász-kvarcz-trachit-tufát (tehát dacittufát) ide a 

 szármáti emeletbe sorolja; továbá hogy 5. a meditei-rán fiatalabb szakán (Turritella 

 Archimedis-sel) az andezin-kvarcz-trachitot (tehát szintén dacit) mint dttöröt említi : 

 minélfogva a dacit a mediterrán emeletnél fiatalabb lenne. Ezen puszta állítások 

 semmi bizonyítékokkal nincsenek támogatva. Az eddig Magyarországon történt 

 trachit-tanulmányokból ugyanis tudjuk azt, hogy a dacitok erupcziója általában a 

 mediterrán emeletbe vagy az azt közvetlenül megelőző időbe esik. 



Következik ezek után 0. arégibb mediterrán szaka. Kőzetei főleg trachit-tufák 

 és Kovás mellett barnaszén. 7. Felső oligoczén : Lignit a tótfalusi Dajkahegyen, szén- 

 pala Cerithium margaritaceum-mal. S. Felső-eoczéu : Konglomei-átok, homokkövek. 

 í». Közép eoczén : Homokkövek, neptuni konglomerátok, andezit-konglomerát, zöld- 



