:23<; IRODALOM. 



szaporodik fel, mely a közetelegyrészek közé ékelődik. A kalczites fzerpentinszemek- 

 ben szerzőnek sikerült ugyan néhány friss angitszemcsét felfedeznie : de azért még 

 sem lehetett ezen pzendomorfozák eredeti ásványait egész biztosan megállapítani. 



Ennek a kőzetnek a kovasavtartalma 40'o3*'/ü-ot tesz ki. 



Végre a kőzetek elnevezését illetőleg melafiroknak kellene őket mondani, fel- 

 téve, hogy a szerpentinizált ásványszemek egykor olivinek voltak ; ezen név mellett 

 szólana a csekély kovasav-tartalom is ; ellene pedig a kvarcz-tartalom. Ha azonban 

 idővel üdébb anyag tanulmányozása alkalmával kideiülne, liogy eme pzeudomorfo- 

 zák netán valamely könnyen bomló augitos ásvány után keletkeztek, mit szerző 

 az előbbi magyarázatnál valószínűbbnek tart, akkor az Uterisch-akna kőzetét 

 kvarcztartalmú ; a Gusztáv-aknáét yieáig kvarcznélldUi ((ugitportirit-ndk kellene 

 neveznünk. Dr. Schafarzik Febencz. 



(li) E. M. KoHKBACH. Ueher die Erupticficstdnc im Gehiclc der schUsisch- 

 mahrischen Kreideformation, mit Beríicksichtigung der ausserschlesi- 

 schen Teschcnitvorkommen. (Tschermak, Mineralogische u. petrographi- 

 sche Mittheilungen, VII. kötet I. füzet,- 1 — 03 lap. Egy színes táblával.) 



Sziléziában és Morvaországban két krétakorú eruptív kőzet fordul elő, melye- 

 ket alaposan először Tschermak ismertetett "Die Porphyrgesteine Oesterreichs» 

 (Bécs 1860.) czimű munkájában. Ezeket sajátságos összetételüknél fogva külön 

 névvel is jelölte és teschenit, meg pikrit nevek alatt vezette be az irodalomba. 

 Míg az utóbbi egy olivinben dús és földpátnélküli bazalthoz hasonlít; addig a 

 teschenit Tschermak , Zikkel és Rosenbusch szerint egy plagioklász-nefelin- 

 kőzetnek tartatott, a melyekkel szintén főelegy részek gyanánt még az augit és 

 nmfihol ; továbbá alárendelten az ílmenit és apatit ; néha pedig még ortokldsz, 

 hiotit, oUvni, titanit és magneiit járulnak. Utólagosan képződött ásványok az 

 analciin, natrolitJi, valamint karhoiuítok is. A teschenit ezek szerint az idősebb pla- 

 gioklásznefelin-közetek csopoi-tjának egyedüli képviselőjének tekintetett. 



Ujabban Rohrbach foglalkozott eme két tipusz ; de főleg a teschenit kőzetei- 

 vel behatóbban s tanulmányai közben azon meglepő eredményre jutott; hogy a 

 petrograíia nagymesterei által is nefelineknek tartott' hexagonok és hosszúkás 

 négyszögek semmi egyebek mint szokatlan dimenziókban kifejlődött apatit-krys- 

 tálykák, melyek szerző megfigyelése szerint 0'4-%, vastagság mellett IG'";;,, hosz- 

 szuságot és elérnek. Nefelin egyáltalában nem mutatható ki a szóban álló kőze- 

 tekben és ennélfogva elegyrészei sorából kitörülendő. A nefelin kiküszöbölésé- 

 vel azonban maga a teschenit is megszüntetendő mint különjellegű közetfaj és 

 az eddig ezen név alatt összefoglalt közetek beosztandók uralkodó augit- vagy amfi- 

 boltartalmuk szerint és régi!;b koruk alapján részint a diabázok, részint pedig 

 a dioritok csoportjába. Ha pedig esetleg koira nézve fiatalabbaknak bizonyulná- 

 nak ; akkor részint az augit-, részint pedig az amlibol- andezitekhez volnának 

 sorolandók. 



Függelékül felsorolja szerző még a luás vidéki ^'.s(7/t';/í7-előjöveteket , a 

 melyekben a nefelin szintén hiányzik. Ezekhez tartoznak a Kaukázus tesclienit- 

 jei, valamint egy mag^'ar előjövet is, a baranyamegyei teschenit Nagy-Köves mellől, 

 melyet szerző Maas, pécsi bányaigazgatótól kapott. 



