250 IRODALOM. 



zésekhez közelebb távolabb, úgy a trachitban mint a mészben. Szerző ezen ércztermő 

 heh'et aérinikezéahcU f(V??i£.stVA» jellegével bírónak véli. k (jnájazhan sok a fölclpát, a 

 kvarcz sötétszinű, a csillám pedig szórványos, rendesen igen apró, sötét lemezekben 

 (Masua). A Magnetova hegy alján a siklónál a gnájsz gránitjellegű és helyenként csil- 

 lámpala váltogatja (Alsó Vilmos-tárna). A tradiit — szerző szavaival— andezinkvarcz- 

 trachitnak jellemezhető és miután a plagioklász benne a legtöbb, közel való volna 

 a kvarczdiorithoz, a mely néven Niedz7ciedzki a bánát-moraviczai syenitet ösmer- 

 teti. A trachithoz közel a mészkő részint hófehér márvány, részint kékesszinű, 

 kristályos; a tömzsök közelében helyenként gi-ánát-mészszé változik. A csilldm- 

 pnla az érezek közelében málladozó, egyébként kvarczczal bővelkedik. 



A í/ndjsz és mészkő között p. o, a Masnán főképen pi/Tit a töltelék, mely 

 részben limonittá változott ; a felsőbb tájakon tiszta limonit található. A tömzs itt 

 tetemesen vastag és a főérczen kívül még a következő ásványok lelhetők : pijroluzit, 

 a limonit társaságában ; kalczit, igen szép kristályokban, továbbá (ilillit, mely Kren- 

 NER szerint igen finom kékes, erősen dichroistikus t iir mali n-tíiknek kérgeiből áll, a 

 melyek hófehér ajjaííY- prizmákat vesznek körül. Kisérő ásványok : brookit és 

 anatasz; az anyakőzet nakritszerü ásvány. » 



A mészkő és tradiit érintkezését a Kisova és Magnetova heg^•eken művelik. 

 A töltelék a Kisován pijrit, mdgm'tit, livionit (vesés veresvaskő), a Magnetován 

 pedig részint tiszta, részint pedig meszes és pyrites magnetit. Ezeken kívül talál- 

 hatók még : vascsilldm, zölH firdnát (a József- és Mihály tárnán szép apró kristályok- 

 ban), tremolit, kalczedon, szerpentin. 



Végezésül Maderspach ezen érez előfordulást igen hasonlónak véh a mnravi- 

 cza-dognácskaival. A trachit — úgymond — itt mint ott andezinkvarcztrachit vagy 

 kvarczdiorit, a gnájsz is megegyező ; csak a mészkő Tiszolczon triaszi, Moraviczáu 

 pedig kréta-korú. Szerző egyébiránt a tiszolczi mészkőben kövületeket nem talált. 



A bécsi Geolofiische Reichsanstalt térképén egy csíkban zöldpalát is kijelöl- 

 tek ; de Maderspach szerint a kijelölt helyen ez a valóságban hiányzik. 



Szerzőt e bányák megvizsgálásával a m. k. kincstár bizta meg és ezen mun- 

 kálatát egy ideális ])rofil és .5 metszés illusztrálja.. 



A ref. megjegyzése. IMaderspach a tiszolczi eruptív kőzetet « andezinkvarcz- 

 trachit »-n&k mondja, de a kőzettani megokolás hiányzik. Hogy pedig ez mennyire 

 kívánatos, én csak egy tiszolczi kőzet rövid mikroszkopiái leírását csatolom ide, a 

 mely a Lipót -tárnából való és a m. k. földtani intézet birtokába a MADERsPACH-féle 

 gyííjteménynyel került (()93. szám). A vékony csiszolatot Semsey Andor úr ösmert 

 buzgóságának köszönöm. E kőzet bázisát léczalakú földpát-mikrolitok formálják, 

 a melyekhez mafinetit-itontocskák , szemecskék sííríí behintéssel járulnak. Kivált 

 nagyol)b kristályokban a plagiokláxzök bőven találhatók, a melyek itt-ott sok apró 

 gázbuborékokat zái-n^ik magukba. Egyik másik plagioklász -kristály derékon ketté 

 tört, a két elmozdított darab azonban még együtt található ; az eltörés mechanikai 

 okozóját a lemezkén nem láttam. A bsizislían még itt-ott egy sárgás-zöldes piroxén 

 ásvány kristály-metszései is lelhetők, a mely kisebb kristályk'ák optikai viselkedése 

 a ligpersztén-t bizonyítja. A csiazolatokban még néhány nagyobb, de jobbára már 

 elváltozott a?/í/?/>o/-kristály is van, máguesvas-koszorú övezi azokat, sőt avval teli- 

 destole is találhatók. A kőzetben finom repedések ágaznak szanaszét, a melyeket 

 eg>' barnás sárgás állomány bélel ; a repedések a plagioklászokon is áthúzódnak éa 



