IRODALOM. 251 



a plagioklászokban ezen repedésekben a magnetit-pontok is megfigyelhetők. Egy 

 helyen az elváltozott amfibol egy plagioklászra helyezkedett ; ennél tehát későbbi 

 eredéstínek látszik. A magnetit- szemeknek itt-ott vörösbarna udvara van. 



Hogy ezen kőzet nem «andezinkvarcztrachit» (a mely elnevezést egyébként 

 jobban megvilágosítani kellett volna), az nyilvánvaló. A moravicza-dognácskai 

 analógia is csak egyelőre a papiroson maradhat meg, a mely ércztermő helyre 

 nézve egyébként Hj. Sjögren legújabb munkája niás világot vetett. 



Maderspach a Masnáról a liUit-et is megemlíti, a melyre vonatkozó szavait 

 híven közlöm. Csak azt óhajtanám tudni, hogy milyen lehet ez a (dillit", melj' 

 apatit --^vizmákvd helyezkedett twinalin-tűkhöl való'?! Bizony nagy ideje volna 

 már, hogy ásvány-földtani iróink a pongyola írási módot mellőzve, az exaktságra 

 törekednének ! Nem lehet csakis ezen itt felsorolt dolgokból Maderspach munká- 

 jának érdemét megítélnem, de hogy az ilyen elhamarkodások javára nem válnak, 

 az önkéntelenül következik. Dr. Schmidt Sándor. 



(24) A. EzEHAK : Bemerkungen über einige Foraminiferen der Oligocánforma- 

 tion. (Verh. des naturforsch. Vereines in Brünn. XXIII. B. p. 123 — 129.) 



Azon időtől fogva, hogy Hantken a Clavulina Szabói rétegek foraminifera 

 faunáját kimerítően ismertette, a külföldi oligoczén képződményeknek hason irány- 

 ban töi-tént tanulmányozása által egynéhányára kimutatható, hogy ezek és a mi 

 Clavulina-rétegeink szoros összefüggésben vannak ; így a morva oligoczén tályagról 

 Ehezak^ már 1 SS l-ben említi, hogy a nagy mennyiségíí meszes kovagos héjjal bíró 

 foraminiferák alapján valószínűleg közelebb simul a mi oligoczén korú tályagunkhoz, 

 mint a német oligoczén képződményekhez, ámbár e kettőt nem tartja különbözőknek 

 korra nézve, hanem csak különböző chorologus viszonyok közt képződöttnek. 



Később Hantken''* az Euganeák földes mészmárgáját főkép a benne talált 

 foraminiferák alapján egyenesen eg^'korúnak mondja a Clavulina Szabói-rétegek 

 alsó osztályzatával, a budai márgával. 



Ezt követé Andreáé^ munkája, melyben kimutatta, hogy az elszasszi oligo- 

 czén rétegek a mienkkel rokonsági viszonyban állanak. 



Legutóbb fönt említett czím alatt Rhezak beszél meg palae ontológiai szem- 

 pontból két foraminifera-fajt u. m. a Cornuspira poli/gyra Rss.-t és a Haplophraci- 

 inlum aeiitidorsatani Hantk.-t, melyek úgy az elszasszi oligoczénben, mint a morva 

 tályagban, mint a Clavulina-rétegeinkben honosak és egy Rhabdammina ? sp.-t, 

 mely a két külföldi képződményekben honos. ' 



A részletek kerülésével említeni óhajtjuk, hogy a Cornuspira polygiira kül- 

 földi példányai is az Ammodiscus liss. nembe valók, mint azt már Hantken ismer- 

 tette s hogy továbbá a Haplophragmium aeiitidorsatum a héj bonyolódott belső 

 szerkezete folytán a Ciiclammina Bradif nembe való. 



Franzeijaü Á. 



' Verhandl. der k. k. geol. Keichsanstalt. Jahr. 1881. XI. H. p. 211. 



" Értekezések a természettudományok köréből. Kiadja a m. tud. Akad. XIII. 

 kötet. 1 szám. 1SS3. 



" Abliandl. zur. geol. Speeialkarte von EIsass-Lothringen, Bd. II, H Heft, 

 Strassburg 1SS4. 



