IRODALOM. 253 



(26) Kerpely Antal : Magyarország vasipar a az országos kiállítás idejében. 

 (Előadatott a bányászati, kohászati és földtani congressus alkalmával 

 Budapesten 1885-ben. 8°. 23 old.) 



Elősorolván a múlt évi kiállításon az e szakba vágó tárgyakat és csoportos 

 kiállításokat szerző érdekes értekezését így folytatja : 



((Nem szakom ii-ánti előszeretetből vagy éppen elfogultságból mondom tehát 

 — mindenkinek törekvéseit és sikereit tiszteletben tartva — hogy kiállításunk 

 sikerét nem csekély méiiékben vasiparunk korszerű fejlettségeitek köszönjük, mert 

 csak nagy iparral bíró ország rendezhet közfigyelmet keltő kiállítást, csak bányásza- 

 tot és különösen vasipart ápoló országban verhet gyökeret a nagyipar. » 



Hogy vasiparunk mily befolyású nemzetgazdasági érdekeinkre mutatja azon 

 köiülmény, hogy jelen terjedelme teljességgel arányban áll hazánk ez idő szerinti 

 vasszükségletével; e szükséglet nyersvasban kifejezve, közel 2\ * millió métermázsát 

 teszen v. i. a lakosság számát vévén alapiil, a fejenkénti vasfogyasztás kerekszám- 

 ban 16 kgr. 



A Monarchia túlsó felében a vasfogyasztás egy-egy lakóra 18 kgr. 



Nyers vastermeléstink székhelye ős idők óta Szepes- és Gömörmegye. 



Gömörmegyében jelenben összesen 26 nagyolvasztó (Likér, Szalócz, Csetnek, 

 Dernö, Sztraczena, Csiznavoda, Vörösvágás, Tiszolcz, Lucska, Nyusta, Kieskova és 

 Eudna) miíködik 1 ,220,000 q nyers vastermeléssel ; Szepesmegyében összesen 

 7 olvasztó (Máriahutta, Prakfalu, Hámor, Krompach, Szomolnok, Szmizsán) 177,000 

 q termeléssel. 



Zólyommegyében ez idő szerint már csak egy olvasztó áll fenn ; a libetbányai 

 kis öntőmű 13000 q é\-i termeléssel; ezzel együtt a felvidék 34 olvasztóinak összes 

 nyersvastermelése 1 ,400,000 q. 



Magyarország többi nyersvastermelése következőképen oszlik el : 



Krassó-Szörénymegye 1 1 nagyolvasztóval (Anina , Dognácska , Bogsán, 

 Nadrág, Euszkicza) összesen 724,000 q termeléssel. A lakosságra vonatkoztatva 

 190 kgr. fejenként. Hunyadmegye 3 nagyolvasztóval (V.-Hunyad, Go vasdia) össze- 

 sen 234,000 q termeléssel, azaz a népességre vonatkoztatva 83 kgr. fejenként. Arad- 

 megye 1 nagyolvasztó (Manyasta) 20,000 q, Biharmegye 1 olvasztó (Vaskoh) 5000 q, 

 Bereghmegye (Hátmeg, Munkács) 1 nagyolvasztó 10,000 q és végre Máramaros- 

 megye (Dolha) 1 nagyolvasztóval 15000 q termeléssel. 



Ezek után Magyarországon összesen 52 nagyolvasztó van működésben é^i 

 2,418,000 q nyersvastermeléssel. 



A vasgyárak olvasztó anyagát, a vaskövet illetőleg figyelemre méltó előfor- 

 dulás a Dobsina fölött hatalmas tömzsök alakjában künduló és kisebb-nagyobb 

 telepekben a Sajóvölgy mentében egész Rozsnyóig elterülő érczvonalat. Itt vannak 

 Dobsina város kitűnő pátvas-kövein kívül gróf Andrássy Manó jól mívelt pát- és 

 barnavaskő-bányái. Nagyfontosságú és élénken bányászolt pátvaskŐ területek van- 

 nak Szepesmegyében Rostokon, Kotterpataka, Zsakarócz és Bindt körül ; ezen vaskő- 

 területről viszik a vasköveket Porosz-Sziléziába. 



Fontos szerepet visz hazai vasiparunk terén a gömöri vashegy Röcze köze- 

 lében. A bárom telep magában foglaló érczterület hosszirányban közel 4 kilométer- 

 nyire van felkutatva ; a telepek vastagsága alulról felfelé 12—20 és 30 méter; a 



