IRODALOM. 255 



A vaskő túlnyomó része mágnesvaskő, helylyel-közel barna és veres vaskövei 

 váltakozva ; többnyire tömzsökben, néha 30 m. vastagságban, néha 3 köbméternyi 

 görgetegek alakjában, helyenként mint telepek fordulnak elő s :21 vajasban fejtetnek. 



A vasköveknek chemiai alkotát a következő analízisekből tüntetjük elő : 



a) barna vaskő Franvisius, c) és e) mágnesvaskő Délius és Paulus moraviezai 

 bányákból ; bj és d) mágnesvaskő Alfréd és Márkus dognácskai bányákból. 



liunyadmegyében van hazánknak úgy terjedelemre mint minőségre legneve- 

 zetesebb vaskő előfordulása. Vajda-Hunyad felett Telek község határában veszi 

 kezdetét a telepek hatalmas csoportja és keletről nyugatfelé Gloczkó, Gyalár, Alun, 

 Vadudobri és Krivinán át halad 45 kilométer kiterjedésben s kisebb-nagyobb 

 megszakításokkal, változó vastagsággal és minőséggel, egész a Ruszka havasig. 

 A vaskő majd lágy, majd tömött helyenként veresvaskővé átváltozott barnavaskő. 

 A gyalári vashegy bányáiból 1-5 millió métermázsa vaskő aknázható ki 100 éven 

 keresztül ; e vaskőnek jó minőségét következő chemiai elemzések bizonyítják : 



Vasoxid . 



Manganoxid ... ... 



Kovasav ... 



Mész ... ... ... 



Magnézia ... ... 



Rézoxid ... 



Foszforsav ... ... 



Kénsav ... ... ... 



Víz és veszteség 



Vastartalom ... ... 59-4 63-93 52-97 50-89 54-00 



Vaskőbányáink évi termelése 7^,2 millió métermázsa vaskő, körülbelül 2 mil- 

 lió forintnyi értékkel. Avasköveknek 1^, 2millió m. mázsányi mennyiségét külföldre 

 (Osztrák és Porosz Szilézia és Morvaország) viszik ; 6 millió metermázsát itthon 

 dolgoznak fel a fönnebb részletezett 2,418,000 q nyersvasra. 



Gezell Sándor. 



