FÖLDTANI KÖZLÖNY 



HAVI FOLYÓIKAT 



MAGYARORSZÁG FÖLDTANI. ÁSVÁNYTANI ÉS ŐSLÉNYTANI MEGISMERTETÉSÉRE 

 S A FÖLDTANI ISMERETEK TERJESZTÉSÉRE. 



Megjelenik havonként két vagy három nagy nyolczadrét ivnyi tartalommal. A magyarhoni 

 földtani társulat rendes tagjai .5 frt évi dij fejében kapják. Előfizetési ára egész évre 5 frt. 



XVI. KÖTET. 1886. OKTOBER-DECZEMBER. 10-13. FÜZET. 



LEVÉL A SZERKESZTŐKHÖZ. 



Tisztelt Barátim ! 



A mennyire örömmel látom, hogy egységre törekedve az ásvány- 

 földtani neveket saját megállapodástok szerint írjátok és javítjátok a 

 ((Földtani Közlöny » -ben közreadott munkálatokban, ép annyira nem hall- 

 gathatok el ennek ötletéből néhány megjegyzést. 



Ti úgy írjátok, hogy «hipersztén, amfiból, plagioklász, kvarcz, gnájszw 

 stb., tehát úgy, mint a népszinbáz czéduláin egy időben olvasni lehetett a 

 ((Bokkácsó»-t. így a helyes kimondás megtanulását elősegítitek, de sőt 

 magyarosíttok is : magyar sujtásokkal ékesítitek a frakkot. Mert magyar 

 szó-e a hipersztén? Mit ért meg jobban a magyar, hypersthen-t e vagy a 

 hipersztén-t •? Tagtársaink és olvasóink bizonyára nincsenek azon a fokon, 

 mint az az alföldi gyerek, a ki németszóra kerülvén hazulról el, gyönyörű- 

 ségesen leolvasta a czimtábláról, hogy N. N. ((zuczkerbeczker» ! Talán a 

 magyar szakbéliek javára iparkodtok ez által? Alig hiszem, mert ez a 

 dolog a tudomány szempontjából mellékes és csak annyiban fontos, hogy 

 könnyen megértsük egymást bármiféle nyelven is, tehát a mennyire lehet 

 egy néven nevezzük és írjuk az illető tárgyakat. Ám megpróbálta a legtöbb 

 nemzet a saját szavaival nevezni meg az ásványokat, pl. a SbjSg ásványt 

 Brückmann 1727-ben Spiess-Glass-Erz-nek írja, AVallerius 1747-ben Spits- 

 glasmalm néven ismerteti, a francziák azt mondották Antimoine sulfuré, 

 az angolok Sulphuret of Antimony, a magyarok pedig (Kováts Mihály, 

 1846): ((Szürke érczetlenült szorító"). Miletta vége? Az, hogy Dana 1854-ben 

 megtalálta DioscoRiDEsnél ez ásványt és Dioscorides megnevezése szerint 

 Stibnite névvel iktatja be hírneves munkájába. Internationalis congressusok 

 nélkül is oda jutottunk ma az ásványoknál, hogy azon neveket használjuk, 

 a melyek nem jelentésöknél fogva, de csak is mint egi/.szeril jegy ele 

 vonatkoznak az illető ásványra. A hosszú nevek, melyekben a sajátságok, 



Földtani Közlöny, XVI. köt. 1886. • 20 



