312 Dí PRIMICS GYÖRGY: 



Tekerön a Valea Mizslok kavicsai közt ; ezek azonban mint közönséges dolgok 

 kevés figyelmet érdemelnek. 



A vaskos kvarcznak eddig említett különböző színes változatai Teke- 

 rön, tai^asztalatom szerint kizárólag csak a porfir, vagy gyéren tufájának 

 repedéseiben fordulnak elö. Másképen áll azonban a dolog a jászpiszszal. 

 Ezen ásvány úgy tekinthető, mint finom márgának, tufának vagy vas- 

 kőnek — szferoszideritnek és hematitnak vagy límonitnak — teljes átko- 

 vásodása. A sárga és veres jászpisznak a színe kétségtelen, bogy a vastól 

 ered. Erre vonatkozólag igen tanúságos példát láttam Füzes és Pestyere 

 falvak közti területen, a Magura feredjeu délnyugoti oldalán. E helyen 

 ugyanis a mészkősziklák közelében a szántóföldeken annyi veres jászj^isz 

 hever, sokszor fejnél nagyobb darabokban is, hogy a földmívelők, hogy aka- 

 dálytalanul szánthassanak, rakásokba szedték azokat . össze. Az ide való 

 jászpisz nem egyéb mint elkvarczitosodott hematit. Az elkvarczitoso- 

 dásuak számos átmeneti fokozata észlelhető itt. Nagyon valószínű, hogy a 

 jászpiszképzödés itt is a szomszédos savanyú, poríu'szerű kőzet rovására 

 történt. 



Tekerő vidékén a jászpisz bőven fordul elő. Tóth M. említi,* hogy a 

 falun alól egy bérez sarka merőben sárga jászpiszból áll. Én ugyan ezt nem 

 láttam, de tekintve a kavicsok közt lévő gyakoriságát, nincs okom kétel- 

 kedni ily nagy tömegben való előfordulás fölött. 



Van itt tarka, zöld, vörös és sárga színű jászpisz. A sárga és vörös 

 színű jászpisz sokszor keveréket képez s néha kalczit- vagy kristályos kvarcz- 

 erecskékkel van áthatolva. 



Jászpiszhoz hasonló módon képződött a szarukö is. Tekerő vidékén 

 ezek közt gyöngyörü példányokat lehet találni, t. i. olyanokat, a hol a szürke 

 vagy barna szarukö számtalan tűzkő-, sárga jászpisz-, karneol-, gyéren kal- 

 czedon- vagy kristályos kvarcz-erecsk ékkel, vagy ezek keverékéből álló erekkel 

 van áthálózva. Ily darabok csiszolt állapotban bizonyára igen díszes ékkövek 

 lennének. E szarukővek igen finom szürkésfehér márgáknak átkovásodása 

 folytán keletkeztek, mint azt néhány példánynál kétségtelenül lehet észlelni. 



Ezek után önkéntelenül is fölmerül azon kérdés, honnan került az a 

 kovasav, a mely a porfir üregeiben és hasadékaiban mint kalczedon, karni'ol 

 akhát stb. lerakódott ? E kérdésre természetesen csak azon elmélettel felel- 

 hetünk, melyet CoTTA** és Elie de Baumont*** stb. vallottak és a mely 



* TÓTH Miké: Magyarország ásványai. Budapest 1S.Sí2. p. ili'ü. 

 *'■•'■ CoTTA : Gangstudieu I. Bd. 1850. 

 >::*+ Elie de Baumont : Ueber die vulkanischen uud inetallinischen Emanationen 

 oder Ausströmimgeu. Cotta : Gangstudien I. Bd. 



