VASKOS KVARCZFÉLÉK ELŐFORDULÁSA TEKERŐN. 313 



BiscHOF híres könyvében* van részletesen fejtegetve. Ez elmélet szerint 

 a tekeröi közetet, melyben az említett kvarcz-félék előfordulnak, szénsavas 

 vagy sósavas vizeknek kellett átjárni. Ezen vizek az alkáliákkal vegyült szili- 

 kátokat, nevezetesen a földpátot és a földpátos alapanyagot s hihetőleg a 

 csillámot vagy az amíibolt is föloldották ; a szabaddá lett kovasav a szintén 

 föloldott csillám- vagy amfibolhoz kötött fémekkel festve, a közét összehúzó- 

 dása folytán keletkezett számtalan repedéseiben, mint kalczedon, karneol, 

 akhát stb. iníiltráczió utján lerakódott. Közetünk alapanyaga és földpátja 

 csakugyan nag}' változásokon ment keretül ; helyenkint teljesen el van 



kaolinosodva. 



* 



Az említett ásványok Tekerő vidékéről régóta ismeretesek s alig van 

 nagyobb ásvány gyűjtemény, a hol azok nem volnának képviselve. Tekintetbe 

 nem véve az újabb keletű munkákat, csak annak megemlítésére szorítkozom, 

 miszerint Ackner mineralogiájában a tekeröi színes kvarczok már mind föl 

 vannak sorolva. Zepharovich « Mineralogisches Lexiconjában» is nagyobb 

 része ott van. De ismeretesek ezek a bécsi ásványcsiszolók előtt is. Hallottam 

 az odavaló emberektől, hogy az ásványgyüjtők időnkint föl szokták keresni 

 Tekeröt; ezek aztán az összes anyagot összeszedik és Bécsbe szállítják. 

 Nagyon hiliető ezeknél fogva, ho?y az a számtalan pecsétnyomó gyűrű kal- 

 czedon, karneol vagy akhát drágaköve, s a különféle melltűk és inggombok, 

 melyek Magyarországon használatban vannak, nagyobb része Tekeröröl való. 



Szándékosan foglalkoztam ily körülményesen a tekeröi kalczedon, 

 karneol, akhát, jászpisz stb. előfordulási körülményeivel. Czélom az volt, 

 hogy az érdekelteknek figyelmébe juttassam Erdély eme tekintélyes kereset- 

 forrást magában rejtő nyers anyagát. 



BiscHOF : Cbemische iiud pliysikal. Geologie. 



