318 JABLONSZKY FLÓRIS : 



tőzegtelep széléről van véve, hol a tőzeget jelenleg ássák, és valószínű, hogy e telep 

 vastagsága a közepén sokkal nagyobb. 



Ez könnyű, laza szövetű tőzeget szolgáltat, mely túlnyomóan tőzegmohokból 

 áll. Kiásása könnyű, mert aránylag kevés fatörzset és fagyökeret tartalmaz, melyek 

 rendesen nagyon megnehezítik a tőzeg ásását. A tőzeg itt jelenleg is folytonosan 

 tovább képződik. Felületét síírűn tenyésző tőzegmoh-réteg borítja, melyen átha- 

 tolni igen nehéz, mert az ember lába minden lépésnél besüpped, mintha csak 

 ruganyos párnákon járna, avval a különbséggel, hogy itt a láb besüppedvén vízbe 

 is kerül, melyet a mohréteg szivacs módjára magába szív. A túlnyomó sphagnumon 

 kívül sok kalhma és erika tenyészik itt ; elszórtan pedig Pinus Mughus cserjéi jön- 

 nek elő. 



Tovább haladva a Fekete-Árva mentén az Alsó-Lipnica patak torkolatától 

 északra, találjuk a tPiistí bor» nevű fellápot, melynek fölös vizét alig észrevehető 

 csermely szállítja a <(Fekete-Arvá»-ba. Ez pedig elárulja az illető tőzegtelep jelen- 

 létét. A Pusti bor nevű felláp már befejezte általános képződését, és csak azon 

 helyeken képződik a tőzeg még folytonosan, a hol ásás következtében mélyedések 

 keletkeztek. 



Ezen mélyedések tőzeg-vízzel telnek meg és alkalmas talajt szolgáltatnak a 

 tőzeg-növények tenyésztésére. Itt figyelhetjük meg igen szépen az úgynevezett 

 úszó tőzeg képződését. 



Ugyanis a mélyebb vizű gödrökben föllép az utrikularia és pedig a gödör 

 széléből befelé haladva, míg csak az egész víz felületét teljesen nem lepi el, a mely 

 csakhamar jelentékeny vastagságú réteget alkot a víz felületén, mi évenkint ismét- 

 lődvén, aránylag véve rövid idő múlva az egész gödör be van töltve ; úgy, hogy 

 azon gödrök, melyek 10 — 15 évvel azelőtt kiásattak, jelenleg új tőzeget szol- 

 gáltatnak. 



A Pusti ])or tőzege kitűnő minőségű, nehéz, tömött tőzeg; felületét tőzeg- 

 föld l)orítja, a melyen a tőzegrétet jellemző növények tenyésznek. Területe i4*937 

 hektár ; mélysége 3"60 mtr. 



A tőzegben igen sok fa található, mely a tőzegásásnál nagy akadályul szol- 

 gál ; de kiásva ez is tüzelésre használtatik, sőt egyes tuskókból, mivel sok gyan- 

 tát tartalmaznak, fáklyákat készítenek, melyeknek az itt divatozó estéli halásza- 

 toknál nagy hasznukat veszik. 



Ha Pusti boitól a Fekete- Árva mentén észak felé haladunk, úgy több tŐzeg- 

 patakra akadunk, melyek a délkeleten Chizsne, Hladovka és Pekelnik községek ha- 

 tárában fekvő lápok fölösleges vizét a nevezett folyóba szíillítják ; sőt maga a 

 Fekete-Árva is ilyen tőzegtelepből veszi eredetét, innét van a « fekete » elnevezése. 



Az első csermely, melyre akadunk, a Felső-Lipiiica patak torkolatán túl 

 ömlik a Fekete-Árvába ; ez & «J<isorszka jrustiznat) nevű fellápra vezet, melynek 

 területe csak 23*431 hektár és mélysége alig éri el a 12V2 métert. 



Itt nem is ássák a tőzeget, hanem csak a fát szedik ki. mely benne nagy 

 mennyiségben fordul elő. 



A második tőzegcsermely torkolata nem messze a Zabrica- és Podvilkról 

 jövő vizeknek a Fekete- Árvával való egyesülésén túl van, mely az úgynevezett Bori 

 erdőben ered. 



A Bori erdőnek legnagyobb része jelenleg képződő tözegréteggel van borítva, 



