320 szoKOL PÁL : 



ezen a vidéken oly kis menm'iségben terem, lios^y az építkezés szükségletét sem képes 

 kielégíteni. És így a tőzeg valóságos áldás az itteni lakókra nézve. Azért is a kiak- 

 názásnál arra is kellene tekintettel lenni, heg}' a tőzeg további képződésének föl- 

 tételei biztosíttassanak. Ez az által érhető el, ha a víz levezetését csatornák segít- 

 ségével, a mint az eddig szokásban volt, beszüntetik ; sőt szükség esetén a víznek 

 lefolyását mesterségesen is megakadályozzák. 



A tőzeg mint ftítő anyag azon előnynyel bír a fa fölött, hogy lassan ég és 

 sokkal nagyobb hőfokot fejt ki mint emez. Az itt divatban lévő vastag kemenczék 

 csak reggel fűttetnek és daczára az e vidéken uralkodó nagy hidegeknek, elegendő 

 hőfokot szolgáltatnak a szoba egész napi melegítésére, mert a parázs egész estig 

 megmarad a kemenczében. 



A főzésnél némi háti-ánynyal bír, mert lassan ég és bizonyos szagot teijeszt, 

 mely az olyan emben-e, a ki nem szokta meg. kellemetlenül hat. 



A tüzelésen kívül használják még trágyázásra is, mely esetben állati ganéjjal 

 vagy ganéjlével keverve, í-őt magánosan is fölhasználtatik. 



Ezen fölhasználás gyakorlatilag nem bizonyult be előnyösnek ; sőt a vele 

 járó munkát is alig fizeti ki, azért is újabb időben felhagytak vele. 



Ivisebb mértékben használják itt a tőzeget tőzegszén előállítására, mely a 

 kovácsmiíhelyekben találja alkalmaztatását. A tőzegszén minőségre nézve alig áll 

 utána a faszénnek ; de előállítása nehéz, mert a száraz tőzeget, a mint egyszer égni 

 kezd, igen nehéz eloltani. Már többször történt, hogy eloltottnak vélt tőzegszén 

 eltéve, hosszabb idő múlva újból kigyuladt és tűzesetnek volt okozója. 



A tőzeget az említett czélokon kívül föl lehetne használni tőzeges fürdő 

 berendezésére, anilin-festék előállítására,* sőt igen czélszeriínek bizonyult a tőzeg 

 sebek bekötésére is. 



VÁLASZ 



Dr. Schafarzik Ferencz árnak <i Földtani Közlöny ^y ez idei évfolyama 

 231 — 233. lapjain közölt irodalmi ismeiietésére. 



Dr. Schafarzik Ferencz úrnak a « Földtani Közlöny » ez évi 7 — 9. füzetében 

 közzétett 8 a Kárpát-Egyesület évkönyvében megjelent dolgozatomra vonatkozó tár- 

 gyilagos referátumára válaszolva, mindenekelőtt kiemelem ama körülményt, hogy 

 a nevezett évkönyvben olvasható értekezésem csak rövid kivonatát képezi azon 

 előadásomnak, melyet a Kel. Kárpátok osztályának 1 884-ki gyűlésén a nagybányai 

 bányakeriüet földismei viszonyairól tartottam s e rövid kivonatban a kőzetek és 

 formácziók korára vonatkozó bővebb indokolások úgy, a hogy ezek élőszóval a jelen 

 voltak teljes megelégedésére elő voltak adva, nem foglaltatnak. 



T. biráló úrnak a porfirok ii-ánti kételyeit, elismerésem kifejezése mellett, 



* G. Thenius: Die Torfmoore Oesterreichs und der angrenzeuileu Lamler, ihre 

 Wichtigkeit fiir Staats-Üekouoniie und Industrie, nebst eiuem Auliange : «Ucber die 

 Darstelluníí der Anilinfarlíen." Wieu 1874. 



