VÁLASZ. 321 



annyival is inkább tudom méltányolni, mert e kérdésben magam is a legszigorúbb 

 tartózkodó állást foglaltam el mind addig, míg különösen a misztbányai bányamtíve- 

 leteknél állításomat igazoló viszonyokat alkalmam volt észlelni. 



Különben a czikkben nem is az van mondva, hogy a leírt kőzetek egy része 

 porfir oly értelemben, mintha e poríirok tán uralkodó tömeges elterjedése szóba 

 jöhetne, hanem az idézett lelőhelyeken igen is porfir- változatok éí-zlelhetők aláren- 

 delt előfordulásban. 



Geológiai érvekkel a bizonyításhoz készséggel járulok, ha a jelenleg hozzá- 

 fér hetién <(2sírfm», «Hercules». « Barbara », ('Kelemen», <^ Flóriánv hányák újahh 

 feltárás alá kerülnek. 



A «propilit') annyiban nem lehet « semmis » fogalom, mert oly tárgyat nevez 

 meg, melynek különös bányászati jelentősége van ; egyébiránt a bányászattal gya- 

 korlatilag foglalkozó szakemberek az üvegtelen alapanyagú s az andezitek kitörését 

 megelőzött amfibol-plagioklasz-közetet rövidség okáért (Richthofen szerint) «pro- 

 pilit))-tel jelzik. 



Hogy oligoklasz-kvarcz-trachit a guttini tömegekben fellelhető, ezzel nem 

 kívántam kifejezni azt, mintha az egész guttini lánczolat ily kőzetből állana, hanem 

 egyszerűen jeleztem, miszerint nevezett trachit-féleség, mint ilyen, csakugyan 

 megvan a Nagybánya kerületi vidéken egy — máskülönben nevezetlen — helyen, 

 mely inkább a guttini tömegekhez, mint a délre eső Prehevia-Barbarához tartozó- 

 nak vehető. A guttini magaslatokat magam is augit-andezitnek, még pedig hvper- 

 sztén-augit -andezit -nek találtam, a telérekhez közeledő mélységben azonban oligo- 

 klasz-kvarcz-trachit is lép fel, az «Izvora guttinuluii) és « Barbara » közti hegyzöm 

 ovthoklasz-kvarcz-trachitját áttörő éjszaki andezitek érintkezési környezetén. 



Végre a rétegek kövületei miképi megliatározására nézve megjegyzem, mi- 

 szerint teljes megnyugtatásonu-a szolgált t. Dr. Pethö Gyula társ. volt titkár úrnak 

 becses levele, melyben szíves volt értesíteni a felől, hogy b. felhívása folytán a titkári 

 hivatalhoz beküldött összes petrefaktumok általam helyesen voltak meghatározva. "^ 



Felsőbánya, 188B. október 27. Dr. Szokol Pál. 



•" Tisztelt szerkesztő-titkár úr ! Becses óhajtása szerint megtekintettem a 

 dr. SzoKOL PÁL tagtársunktól beküldött kövületeket s úgj látom, hogy a kérdésben 

 levő harmadkori fajok, a melyekre dr. Schafarzik tagtársunk a múlt füzet 23i2-ik 

 lapján hivatkozik, u. m. a 



Venus multilamella, Lamarck. 



Ervilia podolica, Eichw. sp. 



Macira jjodolica, Eichw. — és 



Tapes gregaria, Partsch, sp. 

 csakugyan helyesen vannak meghatározva. De Schafarzik tagtársunknak mindamel- 

 lett is igaza van, mert Szokol Pál úr az utóbbi három, típusos szármátkori fajt saját 

 profiljának magyarázatában (Kárpát Egj^es. Evk. XII. 1.52 — 1.t3 lap és 1. ábra) az 

 alólról számított 3 — 6-ik rétegekből idézi, a felső mediterránkori (tehát a szármátkoxi; 

 megelőző időszakból eredő) Venus multilamellát pedig az ezek fölött fekvő 9-ik számú 

 rétegből valónak állítja. Nyilvánvaló tehát, hogy itt tévedés van a dologban. Szokol 

 PÁL tagtársunk vagy a kövületeket vagy a rétegsorozat számait véletlenül elcserélte 

 s így kerülhetett azután a felsőbb és ifjabb szintájba az a kövület, a mely a másik 

 háromnál idősebb s régibb eredetű. 



Fogadja, stb. Dr. Pethő Gyula. 



Földtani Közlöny, XVI. köt. 1886. 21 



