A PROPILIT KÉRDÉSÉRŐL. '325 



keit desselben mit den Worten : *^ « «der Grünsteiü erweiset sich als ein wesent- 

 liches Glied der Trachytringes theils dadurch, dass ev zwisclien Eisenbach und 

 Glasbütte dessen inneren Eand sebst bildet, tbeils durcb die oft unmerklicben Über- 

 gánge in Trachyt ( Andesit) » » . Vom Eath ezeket az átmeneteket nem ismeri el és 

 azt mondja, bogy Judd úr (Ancient volcane of Scbemnitz, Quart. Journ.' Geol. Soc. 

 187(3) értekezésében sem talál mást, mint Pettkó ugyanazon mondatának angol 

 fordítását. 



Ha G. VOM Eath végig olvasta volna Pettkó értekezését, már a 6-dik lapon 

 rájött volna, hogy Pettkó mért tartotta a selmeczi zöldkötracbitokat harmad- 

 koriaknak." Pettkó ugyanis az idézett helyen a következőket mondja : «Auf der 

 Karte ist indessen nur jené Partié (des Kalkconglomerates) besonders verzeichnet, 

 welcbe in unmittelbarer Náhe des Eisenbacber Bráubauses den áussersten Eand 

 des dortigen Kalksteinzuges bildet und wegen den darin nebst anderen Fossilien 

 vorkommenden Nummuliten merkwtirdig ist. Dieses Conglomerat wird von Grün- 

 steintuff überlagert ...» 



Sőt Andrian " is mondja; «Dassdiesp (dieEruption des Grünsteintrachytes) 

 nach der Ablagerimg der Eocánschichten geschehen sei, ist zwar ziemlich sicher, 

 aber das Verháltniss zur Miocánformation etc.». 



Hogy ha Pettkó és Andrian ezen mondatai nem is nyerték volna meg vom 

 EATH-nak teljes bizalmát, talán mégis arra indíthatták volna, hogy a szóban forgó 

 helyet maga is meglátogassa. 



így terjesztette vom Eath a zavart, és szem előtt tartva azt, hogy a kérdéses 

 selmeczi kőzetek csakugyan harmadkor előttiek lehetnének, föltételesen megengedi 

 EosENBuscH ^'^ is, liogy javarészök a proterobázhoz volna sorozandó. A « propilitet » 

 mint legrégibb harmadkori kőzetet ellenben határozottan elveti. 



A propilit neve és fogalma átment a nagyobb geológiai kézikönyvekbe is. 

 így felsorolja ugyan Hauer ^'^ ismert geológiájában Szabó JózsEF-nek ^' 1877-ben 

 ismertetett, az ásványos associatión alapuló trachitbeosztási rendszerét, de azért 

 tekintettel a bécsi geológiai intézet által felvett térképre, fentartja a propilitet mint 

 külön és még hozzá mint legrégibb eruptiv kőzetet a harmadkorban. 



1878-ban megint Dr. Szabó József" az, ki a propilit név ellen síkra száll 

 s kimutatja, hogy Selmeczen egyrészt a bazalt löri át a zöldköves biotit-andezin- 

 trachitot (andezitet), másrészt pedig az augit-trachit (andezit) is (Szitnya-hegy) ; 

 tehát mind a bazalt, mind pedig az augit-andezit fiatalabb a biotit-andezit-nál. Az 

 augit-andezit korára nézve pedig felhozza, hogy azon tufák, melyeket Andrian szár- 

 mátiaknak határozott meg, augit-andezit-törmeléket tartalmaznak. Mind a két 

 kőzet, ép úgy az augit-andezit valamint a zöldköves biotit-andezit olyan, mely 

 azelőtt a propilitekhez. vagyis a zöldkőtrachitokhoz soroztatott. Tanulmányainak 

 egyik végeredménye az, hogy «egy külön zöldkőtrachit-képlet geológiai értelem- 

 ben nem létezik, egy önálló propilit-eruptió Magyarországon sohasem volt». 



Egy évvel később ^■' pedig kiigazítja PETTKó-nak azt a nézetét, miszerint a 

 nummulitkonglomeráttal (Nummulites punetatae, közép eoczén) érintkezésben elő- 

 forduló zöldkő nem tufa, hanem rajta keresztültörő « augit-trachit » (andezit) mál- 

 lott, zöldköves állapotban. Az augit-andezit közelebbi kormeghatározására ez az 

 előfordulás nem elegendő, mivel csak annyit bizonyít, hogy fiatalabb amannál. 



DoELTER,'-'" a mint tudomására jutott, hogy Zirkel a 40-dik parallela 



