328 Dí SCHAFARZIK FEKKNCZ : 



A. Stelznek ^' adott kifejezést, midőn Inkey Béla nevezett munkájáról a « Neues 

 Jabrbuch»-ban referál és azt mondja: "dass die Bildung des Gransteintrachytes 

 auch liier wie a. a. 0. ebenfalls nur als eine erst wahrend der Gangausfüllung 

 erfolgte und mit dieser in ursacblicliem Zusammonliange stebende Umwandlung 

 aufzufassen sei». 



Az ez irányban történt kutatásokat és vizsgálatokat azonban még távolról 

 sem tartbatjuk befejezetteknek. 



Az újabb és a tényállásnak megfelelő eredményeket röviden összefoglalbat- 

 juk a következő két pontban : 



1 . Magyarországon a harmadkori vulkáni kőzeteknek, a tracbitoknak erup- 

 cziói cziklusa savas ortolddsz-kozetekkel kezdődött, s csak későbben következtek 

 fokozatosan a hdzisosahh andezitek. 



Bázisos (teliát propilit-féle) közeteket a cziklus elején eddig még nem 

 talált senki. 



2. A zöldkövesedés előfordulhat minden trachit-tipusnál mint módosulat ; 

 geológiai szempontból külön álló csopoi-tot nem képez, hanem egy sorban áll a 

 megfelelő normál kőzetével. 



Látjuk tehát, hogy sem a korra, sem az ásványos összetételre nézve a «Pro- 

 pylit » mint külön kőzetfaj nem állhat meg, sőt az érczes régiók és telérek sem szo- 

 rítkoznak kizárólag csakis a zöldkőtrachitra. 



A «Propylit» nevet mint kőzetfajét teliát elejthetjük; megtarthatjuk azonban 



a <i zöldkő" szót, a különböző trachitok bizonyos módon elváltozott állapotának, 



azaz módosulatának a megjelölésére. 



Dr. ScHAFARziK Ferencz. 



HASZNÁLT IRODALOM. 



1. Ferdinánd Freiheiír v. Richthofen : Studien aus den ungariscli-siebenbürgischen 



Trachyt-Gebirgen. Jalirbuch fler kais. kön. geol. Reichs-Anstalt iNliO. Bánd 1 1 . 

 p. 228, 229. 



2. Hauer u. Stache : Geologie Siebenbürgens. Wien 18()3. p. í)3. 



3. Ferdinánd Fkeiherr von Richthofen : Die natürlicbe Gliedei-ung uiid der inuere 



Zusammenhang der vnlkaniscben Gesteine, Zeitscbrift der deutschen geologi- 

 seben Gesellschaft 18(58. Bd. 20. p. 685 és köv. 



* Caudálkozásomat kell, bogj- fejezzem ki ezen alkalommal a fölött is, bogy 

 mikópen juthatott be a propiHt név a kórdós mai stádiunulban minden kritika 

 nólkül egy olyan jeles litologiai kézikönyvbe, a minő E. Kalko\vsky-ó (Klemente der 

 Litbologie, Heidelberg J886), a melynek 109. és 110. lapjain pusztán csak G. vom 

 RATH-ra hivatkozva, magyarországi ós erdélyi propilitekről ós kvarczpropilitekröl 

 beszól. A legérdekesebb pedig :i dologban az, hogy G. vom Rath l88.'?-ban tett amerikai 

 utazása után maga is felhagyta a propilit-et. 



