IRODALOM. 331 



mérések eredményei járulnak. A íoldtanilag megkülönböztetett képződmények 

 száma 24, neveik pedig a következő szinkulcsban láthatók : 

 Alluvium : Forrásmész (Ali. M.). 

 Diluvium : Hömpöli/ (Dil.) Nyirok (Ny.). 

 Kénozoi : Bazalt (Ba.). 



Atigit-trachit (AuT.) ; normál, zöldkő, biotit (semivitreux), kon- 



glomerát és szediment. 

 Biotit-lahradorit-andezin-trachit (BAndT): normál, zöldkő, rio- 



lit, konglomerát és szediment (növénymaradványnyal). 

 Biotit-orthokldsz-andezin-trachit (BOrtT) : normál, zöldkő, rio- 

 lit, konglomerát és szediment (növénymaradványnyal, barna- 

 szénnel). 

 Nuvimulitréteg. 

 Mezozói (fiatalabb) Diorit. 



(öregebb) Triász felső : mészpala, mészkő, 

 alsó : werfeni pala. 

 Paleozoi : Konglomerát, 



Kvarczit, arkoza (aplit). 

 Gnájsz. 



Mészkő, dolomit. 

 Selmecz vidékén, hol az eruptiv kőzetek szereplése oly nagy, a térképezés 

 kénytelen volt, nagyrészt beható petrografiai kutatásokra is támaszkodni. Sok 

 ezer kőzetpéldány került hát a laboratóriumba, hol Szabó tanár úr és dolgozó tár- 

 sai a mikroszkóp és a lángkifrérleti módszer segítségével határozták meg a kőzet 

 minőségét. Szerencsés ötletnek nevezhető ama eljárás, mely szerint ezen vizsgála- 

 tok ellenőrzése vagy ismétlése a jövőben is lehetővé válik az által, hogy a kőzet- 

 gyűjtemény sorszámai a térképen is ki vannak jelölve. Ily módon körülbelül 3000 

 megvizsgált kőzetnek, melyek példányai a selmeczi akadémiai és a budapesti egye- 

 temi kőzetgyujteményben őriztetnek, a természetben is pontosan megtalálhatjuk 

 helyét. 



Bármily fontos, úgy elméleti, mint gyakorlati szempontból, e térkép már 

 magában véve is, a több évi munkának, mely ezt eredményezte, még sokkal becse- 

 sebb gyümölcsét várhatjuk, mihelyt a részletes leírás, melyen Szabó tanár úr dol- 

 gozik, a sajtó alól kikeiül. E nagy munka megelőzője és mintegy kivonata gyanánt 

 tekinthetjük a czimben nevezett 88 nyolczadrétíí lapra terjedő fíízetet, mely más- 

 részt ama térképnek rövid magyarázó szövege. 



A hegy- és vízrajzi viszonyok rövid vázlatához ama térkép topográfiai 

 alapjának története csatlakozik. Azután következik a Selmecz geológiájára vonat- 

 kozó nevezetesebb dolgozatok átnézete, melyből a helyes felfogás fokozatos fejlő- 

 dése kiviláglik, egyúttal a jelenlegi földtani felvételnek keletkezése nyervén ma- 

 gyarázatot. Erre következik a földtani képződmények sorozatos magyarázata éa 

 elterjedésük fejtegetése a fentebbi szinkulcs sorrendje szerint. Végre a település 

 viszonyait, főleg pedig a eruptivközetek chronologiáját tárgyalja a szerző, mihez 

 zárfejezetként az érczfekhelyek korának és keletkezésének fejtegetése csatlakozik. 

 E kis füzet gazdag tartalmát csak megközelítve is megbeszélni e sorok szíík 

 határai között nem lehet ; a teljes munka megjelenése után talán jobb alkalmunk 



