IRODALOM. 333 



nén, bár vízlepel alatt is, kelljen feltételezni. Nézetünk szerint ez a feltevés a vul- 

 kanizmus ismeretes jelenségei miatt sok nehézségbe ütközik. 



Igen tanulságosak és fontosak a szerzőnek azon megfigyelései is, melyek a 

 Selmecz környékén fellépő paleo- és mezozoi képződményekre meg a nummulit- 

 rétegekre vonatkoznak. A mi ezeknek települését, a harmadkori eruptív kőzetekkel 

 való viszonyukat és a maguk átváltozásuk jelenségeit illeti, az ezekre vonatkozó 

 vizsgálat még nincsen egészen befejezve, a liogy a szerző maga mondja ; de bizo- 

 nyos, hogy az ő megfigyelései és felfedezései, valamint ezen eredmények világos és 

 tái'gyilagos előadása sokat lendítenek e kérdések megoldásán. 



A munka rövid zárfejezete, melynek czime «az ércztelérek kora», hozzászól a 

 bányageologiai kutatások főtárgyához, az érczfekhelyek kérdéséhez. E kivonatos 

 közlemény nyomán még nem Ítélhetjük meg, mily értelemben és teijedelemben 

 fogja majd a szerző azt a fontos kérdést tárgyalni ; annyit azonban már most is 

 láthatunk, hogy ő, a mi a selmeczi érczfekhelyek korát és keletkezését illeti, egész 

 határozott nézeteket vall. Hogy a felérek harmadkoriak, sőt még fiatalabbak is, 

 erről meggyőz minket már a kezünkben levő rövid előadás is, de csak a részlete- 

 sebb tárgyalás után fogjuk tudni, hogy a szerző puszta hipotézisnél többet akar-e 

 kifejezni, midőn ezen telérképződésnek a jelenkorban való folytatását — «noha 

 tetemesen gyengülve » — érinti. 



A hasadékok keletkezését az eruptív tömeg kihűlésével járó zsugorodásból 

 származtatja a szerző, nem is említve a hasadékképzödés egyéb okozóit. A mi a 

 hasadékok betöltését iheti, szerző egyenesen a SANDBEKOEK-féle elmélet mellett 

 nyilatkozik, szószerint is idézvén SAKDBEKOEE-nek a selmeczi kőzetekre vonat- 

 kozó közleményét. Minthogy azonban ez utóbbi szerint a selmeczi mellékközet 

 elemzése sem az aranynak, sem az ezüstnek kimutatását nem eredményezte. Szabó 

 két adatot közöl, melyek szerinte ezen hiányt pótolni hivatvák. Az egyik eset egy 

 selmeczi orthoklász-trachitra vonatkozik, melyben puszta szemmel is látható 

 aranyimpregnáczio mutatkozik ; a második valamely selmeczi ház alapjában befala- 

 zott trachittuskóra, mely ai-anyra vizsgáltatván, métevmázsánkint 26 gr. aranyat 

 tartalmazott. Nézetünk szerint ez a két adat nem illik a SANDSERGER-féle kutatások 

 keretébe, mivel ezen szerző tudvalevőleg nem a mellékkőzet esetleges behintései- 

 ben, hanem bizonyos közetalkotó ásványok vegyi alkatában keresi a nehéz fémek 

 forrását. Szabó úr még egy lépéssel tovább is megy, felvetvén a kérdést, mikép 

 jutottak a nehéz fémek magába a kőzetbe, melyből majd Sandbeeger értelmében, 

 laterálszekreczió utján a hasadékokba vándoroltak, és midőn ezt a kérdést, a szu- 

 blimáczió ehnélete szerint, vulkáni gázkiömlések által oldja meg. Ezen, illékony fém- 

 vegyületekkel telt gázok a már kész kőzetet szélesen áthatolják és egyszersmind, 

 ha a kőzet eredetileg ily átalakulásra alkalmas, zöldkőmódosulatba viszik át. Ez 

 képezné tehát a zöldkŐ-módosulat és az érczvezetés kölcsönös kapcsolatát. 



Látjuk, mily messze és mily fontos kérdések elé vezet e kutatások kifejtése ; 

 még pedig itt csak a legfeltűnőbbeket említettük, melyek kiváltképen részletesebb 

 magyarázatra szorulni látszanak. Ezt a magyarázatot bármily mértékben nyújtsa 

 nekünk majd a várt nagyobb munka, mindenesetre már most is kifejezhetjük abbeli 

 meggyőződésünket, hogy a geológiának, tüzetesen az érczfekhelyek tanának köré- 

 ben egy igen fontos és kiváló munkának nézhetünk elébe. Mindennek előtte elvi- 

 tázhatatlan dicsőségére szolgál a szerzőnek, hogy Selmecz vidékének földtani 



