IRODALOM. 335 



szetük helyes fölismerése folytán és talán némi előkészítő müvelet által tetemesen 

 bővülhetne. Minden szám alatt megtaláljuk először az illető agyag fizikai tiilaj- 

 donságainak leírását és az égetési kísérletnél észlelt viselkedését, másodszor a teljes 

 khemiai elemzés eredményét, a khemiai utón különválasztott homok (és kőtörmel- 

 lék) százalék számának külön megnevezésével ; harmadszor különféle megjegyzése- 

 ket az anyag eddigi alkalmazásáról és ipari felhasználhatóságáról. Sok esetben az 

 agyag tűzállósági foka — Bischof táblázata szerint — fel van említve, a mi a kül- 

 földi tűzálló agyagokkal való szabatosabb összehasonlításra szolgál. 



Az utóbbi jegyzeteket összefoglalja és még bővebben fejtegeti a befejező 

 czikk, mely tehát a gyakorlati eredmények összegezésének is nevezhető. Ebből lát- 

 juk, hogy hazánk területén nem egy agyagtelep fordul elő, mely a leghíresebb kül- 

 földi agyagokkal állhatja ki a versenyt, akár tűzálló agyagokra, akár finom kőedény-, 

 sőt porczellángyártásra való anyagra fordítsuk figyelmünket. 



Módszerére nézve a vizsgálat a mai tudomány színvonalán áll és gondos és 

 következetes keresztülvitelében mintául szolgálhat hasonló, még igen sok esetben 

 kívánatos, sőt szükséges kutatásoknak. A m. k. földtani intézetnek, mely több év 

 óta, már szép eredménynyel gyűjti a hazánk földjén előforduló iparilag használható 

 anyagok mintáit, és tüzetesen az agyagiparra vonatkozókat az országos kiállításon 

 oly szépen mutatta be, különös figyelmébe ajánljuk e jeles munkát. A kir. m. ter- 

 mészettudományi társulat, mely e hasznos munkára buzdította a szerzőt és ered- 

 ményét közzé tette, ez által új bizonyságot adott hivatásának helyes felfogásáról 

 vagyis azon közvetítő szerepről, melyet ő a tudomány és a gyakorlati élet között 

 — mindkettőnek hasznára — oly méltón elfoglal. J. B. 



(30.) Matyasovszky Jakab : Az üveggyártáshoz szükségelt ásványok előfor- 

 dulása hazánkban. (Közgazdasági Értesítő, IV. Évf. (1885) 132. 1.) 



A földm.-, ipar- és keresk. m. kir. minisztérium egyik tavalyi rendeletének 

 köszönhető M.ítyasovszkt ezen, közgazdaságilag fontom czikke. E szerint ^az üveg- 

 gyártáshoz szükséges nyersanyagok a természetben s különösen hazánkban nagy 

 mennyiségben és nagy elterjedésben találhatók, és pedig nemcsak olyan anyagok, 

 melyek a közönséges üveggyártásra alkalmasak ; de sok olyan tiszta anyag is, mely 

 a legfinomabb kristály-üveg gyártására alkalmas. » 



Az üveggyártáshoz szükségelt anyagok a következők, s a következő helyeken 

 fordulnak elő : 



1. A kvarcz, nagyobb mennyiségben úgyszólván kizárólag a kristályos kőze- 

 tek társaságában fordul elő lencse-, tömzs- és teléralakban. A hegyi patakokban talál- 

 ható kvarczgörélyek is jó sikerrel felhasználhatók az üveggyártásra, mint ezt a 

 fekete-erdői (Biharm.) és a felső-porumbaki (Fogarasm.) üveggyárak példája mutatja.* 

 Kristályos palák, hegységeinkben mindenütt előjönnek s a belőlök származó szikla- 

 kvarcz a m. kir. földtani intézet technológiai gyűjteményében a következő 12 hely- 

 ről, u. m. Hillyó (Abaujm.), Fekete-Erdő (Biharm.), Felsö-Porumbak (Fogarasm.), 

 Úrik (Hunyadm.), Wolfsberg, Plavisevicza (Krassó-Szörénym.), Bogdán (Marama- 



* És Felek m. Szebeumegyóben. Dr. Staub. 



