IRODALOM. 337 



14. A trachitok hazánkban nagy hegylánczokat és hegytömzsöket alkotnak. 

 Az üveggyártáshoz legalkalmasabbnak tartja a szerző a perlitet, horzsakövet és 

 riolitot, mely közetek leginkább Tolcsva és Erdöbénye (Zemplénm.) és Selmeczbánya 

 (Hontm.) környékén találhatók. 



15. A bazaltok szintén elég gyakoriak Magyarországon, s ezek közt az üveg- 

 gyártásra legalkalmasabb a fonolit, mely Szászvár, Hetvehely és Viganvár (Baranya- 

 megye) mellett és a Gutin hegycsoport déli aljában található. 



16. Eézoxid és rézoxidul a természetben mint malachit, azurit, chrizokola, 

 kuprit található vas- és rézbányáinkban. 



17. Nikel- és kobaltérczek Dobsina mellett találhatók nagyobb mennyiségben. 



18. Az ólom- és czinkoxidok főleg a felső-magyaroszági és erdélyi ezüst- és 

 ólombányáknál és kolióknál nyerhetők. 



1 9. Végre felemlíti Matyasovszky, hogy a számos nagy olvasztónál vissza- 

 maradt salak szintén alkalmas anyagot szolgáltatna a közönséges üveggyártásra. 



20. Tűzálló agyag hazánkban szintén több helyen és kitűnő minőségben 

 található.'' 



Jelentését így végzi : "Mintáz itt előadottakból látjuk, az itt adott felelet 

 korántsem meríti ki a felvetett kérdést, de azt hiszem, hogy az elősorolt adatok is 

 egyelőre elég tájékozást nyújthatnak az érdeklődő iparosoknak, kivált akkor, ha az 

 ország geológiai térképe nyomán keresik fel az alkalmas anyagokat nyújtó vidékeket. » 



És nem válhatunk meg Matyasovszky fentebbi, iparosainknak nagy szolgála- 

 tot tett jelentésétől anélkül, hogy egyúttal Dr. Kiss Károly urnák «Az üvegkészí- 

 tésről és üvegfúvásról""" czímtí közleménye egyik passzusával ne foglalkozzunk. 



Dr. Kiss úr ugyanis (1. c. p. 445) azt mondja : Az üvegkészítéshez használt 

 anyagok, mint homok, agyag, chemiai szerek nagy részét még mindig külföldi-ől 

 hozatjuk, pedig bizonyára vannak nekünk is hasonló jó és jobb anyagaink is, de 

 nincs a ki felkutassa, megvizsgálja, kipróbálja, és iiveggyárosainknak ajánlja. Ilyen 

 czélokra a külföld sokat áldoz. » 



Úgy látszik dr. Kiss urnák nincs tudomása arról a tevékenységről, melyet a 

 m, kir. földtani intézet e téren már eddig is kifejtett ? Nem látta, nem méltatta 

 figyelmére azt a gyűjteményt, melyet a m. kir. Földtani Intézet a múlt évi országos 

 átalános kiállítás VI. csoportjának csarnokában kiállított, s mely G hónapig nagyon 

 is hozzá férhető volt ? Nem ismeri azt a terjedelmes katalógust, melyet a kir. 

 intézet ez alkalomból kiadott? Pedig volt ideje hozzá, miután felolvasását 

 1885 évi február 18-ikán tartotta meg ; közleménye pedig a ((Természettudományi 

 Közlöny)) 1885 évi november havi füzetében, tehát a kiállítás bezárása után 

 jelent meg. — á — 



* S e tekintetben utalhatunk a Földtani Közlöny f. évi XVI. kötete 181. lap- 

 ján adott ismertetésre. Szerk. 

 ** Természettudományi Közlöny, XVIII. k. 393. és 433. 1. 



39 

 Földtani Közlöny. XVI. köt. 1886. 



