TÁRSULATI ÜGYEK. 341 



Ezen eltérések azonban nem olyanok, hogy azért azt nem lehetne mondani, 

 hogy a modernebb felfogás van bevezetve a bányászati eredmények kitüntetésébe, 

 hol a régi nomenklatúra nemcsak a megszokás zsarnokságánál, de tagadhatlan, 

 hogy sok gyakorlati előnynél fogva is igen természetes, hogy tartózkodó hatással 

 van. Es épen azért ezen általánosságban is, hogy az augittrachit (illetőleg helye- 

 sebben piroxentrachit) és a biotittrachit (mi rendesen a biotit-plagioklasz-trachit) 

 el vannak választva a biotit-orthoklasz-trachittól (szienit), és ezen elválasztás keresz- 

 tül van vive minden szintben és minden szelvényben, e térkép-gyűjtemény nagy 

 becscsel bír geológiai tekintetben is. Csak azt kell szem előtt tartani, hogy azon 

 kis terület, mely a « helyszíni térkép » nyugoti részén szürkés színnel, mint « szienit » 

 van kitüntetve, ez a régi értelemben, a petrogi-afiai részletes tanulmányozás nem 

 létezése előtt általában mindenki által így nevezve, most nem szienit, hanem sze- 

 rintem a legrégibb trachit, a biotit-orthoklasz-kvarcztrachit szienit-kűllemií normál 

 félesége. 



Az átnézeti térképek másodika a függélyes vetületeket mutatja, szélén hivat- 

 kozással a I — XIX szintre. Végi-e a harmadik adja a bányamívelés átnézetét szintes 

 vetületben ; s ezen a lapon betííkkel vannak kitüntetve azon vonalak, melyekre a 

 hasonló betűvel jegyzett 21 szelvény vonatkozik. 



A függélyes vetületek átnézeti térképe átvezet bennünket a szintek I — XIX 

 térképére, míg a szintes vetületek átnézeti térképe azon öt lappal hoz összekötte- 

 tésbe, melyen a 21 szelvény (a — v) van kitüntetve. 



Azonban a I — XIX szint-térképek mindegyikén szintén tájékozva vagjmnk a 

 szelvényekre is. A szintek magassági viszonyai I-től kezdve a következők : 



Bányászati szempontból Pech Antal úr ezen térképezési módszere határo- 

 zottan haladás, és ilyennek már a gyakorlat is bebizonyította, a mennyiben világos 



