342 TÁRSULATI ÜGYEK. 



képét adja valamely telérbányászat egész mívelési állapotának. Élőnkbe állítja 

 szinröl-szinre, hogy hol van feltárva, hol van még érintlenül hagyva, b melyik 

 irányban kell annak folytatását több-kevesebb valószínűséggel keresni. 



Én itt azonban a telér helyzetének s képződési köiülményeinek tekintetéből 

 akarom még hozzá tenni azt, hogy egy pillanat akármely csoportjára ezen három 

 rendbeU térképnek kitünteti a képződési és így a korviszonyokat is. Selmecz kör- 

 nyékéből itt oly bányamíveletek vannak felkarolva, melyek a Tanádtól keletre s 

 délkeletre esnek, s a melyek mind a piroxentrachit tájékába esnek. E tájékon né- 

 mely telér a biotittrachit és a piroxentrachit érintkezésén képződött, más pedig a 

 piroxéntrachitban magában, illetőleg ennek hasadékában. Ezek korra nézve fiata- 

 labbak a selmeczi felérek között ; azok képződése a piroxentrachit-kitörés bevégző- 

 dése után indult meg, korra nézve tehát plioczén-korszakiaknak lehet mondani, a 

 nélkül azonban, hogy a hidatometamorf változások sora maiglan is befej eződöttnek 

 volna mondható. 



Egy körülményről azonban szabadjon itt megemlékezni : eUkzör, hogy az 

 aknák lemélyesztése ugyan felette tanulságos a geológiára nézve, és azok adatait 

 összevéve Selmecz tektonikai viszonyai tekintetében sokat tfinulunk, de másrészt 

 az összes mélység, a melyre a bányamívelet juthat le, nem valami jelentékeny ; a 

 legalsó szint levezet 22.3 méterre a tenger fölött, a legmagasabb 785 méterrel kez- 

 dődik. A különbség tehát 562 méter. Selmecz ezred évet meghaladó bányászatának 

 roppant kiterjedése szintes irányban van a táraamíveletekben, de függélyes irány- 

 ban messze áll egyéb bányahelyek mögött. Csehországban a híres pribrami ezüst- 

 bányákban, a melyek korra nézve tán szintoly régiek, mint a selmecziek, az Albert- 

 aknában jóval meghaladták már az lOOO métert, és ott Csehország középtáján a 

 tenger színe alá jutottak vagy 550 méten-el, holott Selmeczen még 223 méten-el 

 kell lehatolni, hogy a tenger színét elérjék. 



Nevadában (Virginia City) a híres Comstock-Lode alig 30 éves bányászatá- 

 ban a legmélyebb akna mélysége vagy 3500 láb, mi tehát szintén sokkal jelenté- 

 kenyebb magassági szelvényt szolgáltat a Cordillerák ezen tája (a Washoe ércz- 

 hegység) geológiai tanulmányozásához. Selmecz ellenben az ő világszerte leghosz- 

 szabb II. József altárnájával az élén és mellette egyéb szintes feltárásaival (tárnák, 

 szintek, nyilamok stb.) hasonlítlanul nagyobb hosszasági szelvényt nyújt és több 

 oldali szintes bepillantást enged, mint az említett vagy bár mely más bányászati 

 vidék. 



Másodszor : hogy az üzemi feltárások, különösen a szintesek, a dolog termé- 

 szeténél fogva a felérek csapásában menvén a mellékkőzetet legtöbbször tetemes 

 elváltozásban mutatják, olyanban, hogy annak eredeti állapotát kibetíízui gyakran 

 épen nem vagy csak kétségesen sikerül. Ilyenkor azután jó szolgálatot tesz az álta- 

 lános gj'akorlati kifejezés : mállott zöldkő, fehéres agj^ag stb. Az ilyen üzemi fel- 

 tárások egészben véve tehát nem adnak oly jó szelvényt geológiai tekintetl)en, 

 mint például az altárnák vagj' kutatási szintes vájatok. 



Egészben véve azonban mondhatni, hogy Selmecz vidékének geológiai tanul- 

 mányozását a bányászati adatok kiegészítése emeli azon magas polczra és tudomá- 

 nyos jelentőségre, mely ott kifejthető szemben olyan más, geológiai tekintetben 

 hasonló vidékkel, melynél azonban a geolog hasonló bányászati adatokra nem 

 támaszkodhatik. i 



