BÖCKH JELENTÉSE. 5 
alkalmazhassák. Nem akarjuk azt állítani, hogy e kölcsönös megértés és 
támogatás nálunk még egyáltalán ismeretlen — hiszen az ellenkezőt bizo- 
nyítja, a mit fennebb mondtunk — de bizonyos, hogy ez a viszony még 
korántsem fejlődött ki abban a mértékben, mely egyrészt a magyar bányá- 
szat fontosságának és sokoldalúságának, másrészt a magyar geologia fejlettsé- 
gének megfelelne. 
A bányászathoz közel állnak azok az iparágak, melyek az ásvány- 
országból veszik nyersanyagukat és ennélfogva annak felkeresésére és kiak- 
názására vannak utalva. Ilyenek az agyagipar különböző nemei, az üveg- , 
czement- és ásványfestékgyártás, a köfejtés stb. A kiállításon mindezek az 
iparosok nem csak gyártmányaikat, hanem többnyire a felhasznált nyers- 
anyagot is bemutatták. A geologoknak tehát bő alkalmuk volt ezen érdekes 
anyagokkal, melyeket eddig talán csak tudományos szereplésük szerint vettek 
figyelembe, itt a gyakorlati használhatóság szempontjából megismerkedni és 
remélhetjük, hogy e szemlélés hatása a jövőben az lesz, hogy a felvevő geo- 
logusok, midőn a föld rétegeit és közeteit a systematika kedveért megvizsgál- 
ják, az anyagok technikai értéke iránt is nagyobb érdeklődést tanúsítanak és 
így az iparnak nem egy elrejtett forrását megnyithatják. ? 
Különben már a kiállításon is örömmel tapasztalhattuk, hogy a m. k. 
földtani intézet működése e gyakorlati térre is áthat; ezt bizonyították az 
intézet kiállításában a magyarországi mű- és építőkövek szép gyűjteménye, 
az agyag-, üveg-, czement- és ásványfestékiparnak szolgáló magyarországi 
nyersanyagok gyűjteménye, az ezekhez csatolt két magyarázó katalógus és 
végre az intézet évi jelentéseiben a felvételi területeken használható anyagok 
felsorolása. Látjuk, hogy a m. k. földtani intézet e téren is, úgy mint a 
bányászatra nézve, megveti az alapot, melyen a gyakorlat a tudománynyal 
érintkezhetik. 
E kezdeményezés még csak újabb keletű és az ország iparosai talán 
még nem bírnak róla kellő tudomással, de épen azért remélhetjük, hogy a 
kiállítás üdvos hatásai közé ezen viszony szorosabb fűzése is fog tartozni. 
A mérnök tevékenysége igen sok esetben a geologia segítségére szorúlt, 
és viszont a mérnöki munkák, még pedig nem csupán a bányászatiak, a geo- 
logiai kutatásnak legbecsesebb feltárásait szolgáltatják. Út- és vasútépítések, 
vízszabályozások, csatornavágások, mélyfúrások, egy szóval mindazon műve- 
letek, melyek a talajt megtámadják, becses alkalmat adnak a tudósnak, 
hogy a feltárásokat tanulmányozza. De ilyenkor a munkát vezető mérnök is 
helyesen cselekszik, ha a természetbúvár oldala mellé áll és oktatásaira hall- 
gat, melyek a láthatókról a láthatatlanra, a megkezdett munkáról a siker 
elérhetőségére engednek következtetni. Abból, mit e tekintetben a kiállításon 
láttunk, első sorban a földfúrást kell említeni, mely hazánkban nemcsak a 
technikai tökéletesség magas fokára emelkedett, hanem kiváló tudományos 
fontossággal is bír. A hová a bányász szerszáma már nem ér, oda még leha- 
