10 INKEY BÉLA: 
álláspontot foglalta el. Nem mintha valaha megtagadta volna segítségét és 
tanácsát, ha a bányászok és iparosok köréből valaki hozzá fordúlt, nem is. 
mintha munkaközben a használható anyagok megvizsgálását elhanyagolta 
volna; de mig az országos felvételek munkáját a tudós egész hevével fel- 
ragadta és szép sikerrel folytatta, működésének nyilvánításai csak a szaktudó- 
sok szűk köréhez voltak czímezve és semmit sem tett arra nézve, hogy a 
nagy közönség figyelmét az ő becses, de szerénykedő tevékenységére vonja. 
E tulszerény eljárásnak következménye természetesen az volt, hogy e fontos 
intézmény létezése is majdnem ismeretlen maradt az országban. Az iparosok 
és vállalkozók gyakran előbb a külföldhöz fordultak oly tanácsért, melyet a 
hazai intézet könnyebben és jobban adhatott volna nekik, és így megtörtént 
az is, hogy p. o. a bécsi földtani intézet figyelmeztette a hozzá forduló magyar 
iparost a budapesti hasonló természetű intézetre, mely magyarországi kérdé- 
sekben természetesen a legilletékesebb. 
Szerencse, hogy ez a kép már csak a múlt időre illik. A földtani intézet 
működése évről-évre ismertebbé válik az országban valamint a külföldön is, 
és az intézet igazgatósága ií5 már évek előtt belátta, hogy neki is elébe kell 
mennie a közönség kivánalmainak és a tudomány és gyakorlat között a köz- 
vetítő szerepnek egy részét magának kell elvállalnia. Ebbeli komoly törek- 
vésének bizonyítékait már fennebb említettük ; ilyenek a bányageologiai szak- 
osztály felállítása, az ásványi nyersanyagok gyűjteményei és leírásai. Ide 
számíthatjuk még azt a szerencsés körülményt, hogy az intézet mostani fel- 
vételei már az ország új kiadásu topografiai térképein eszközölhetők, melyek 
nagyobb mértékük és pontosabb szerkezetük miatt a gyakorlati czélokra sok- 
kal alkalmasabbak mint a régi kisebb térképek; továbbá azt a helyes eljá- 
rást, hogy a geologok évi jelentéseiben és a kiadott lapokhoz mellékelt fúze- 
tekben a közönség egy rövidebb, de ezélirányosabb és használhatóbb szöveget 
kap, mint ama terjedelmes tudományos munkákban, melyek hajdan az inté- 
zet egyedüli kiadványai voltak. 
Azonban az intézet tevékenységének látható eredményei közül a leg- 
keresettebbek és a gyakorlatban legfontosabbak mindig a földtani térképek. 
Mert ásványokat gyűjteni vagy a rétegtelepülést megfigyelni kisebb-nagyobb 
mértékben mindenki képes, kit foglalkozása a földkéregre utal; de földtani 
térképet szerkeszteni már a tudományos képzettség dolga. Ha pedig a gya- 
korlati élet szempontjából a m. kir. földtani intézet térkepkiadványaira nézve 
még egy óhajtást szabad kifejezni, ez nem lenne más mint az, hogy e térké- 
pek szerkesztésében a stratigrafiai alap mellett a petrografiai és tekto- 
nikai momentum az eddiginél erősebb kifejezést kapjon. Mert a mit a gya- 
korlati élet a földtani térképeken keres, az nem annyira a képződmények 
tudományos rendszere, mint inkább a földfelületen átható anyagok meg- 
nevezése, térbeli elterjedése és szerkezeti viszonyai. A földtani intézet tér- 
képein pedig a színjelzés első sorban csak a képződmények korviszonyára 
