22 TÉGLÁS GABOR: 
miből nem egészen valószinütlenül nemi eltérésekre következtethetünk. 
A további méretekből példányomról ezeket emelhetem ki: A szemgödör 
vízszintes átmérője 0-"05 "/ , függőleges átmérője 07048 "?Y ; a két utolsó zá pfog 
külső távköze 07065 "Y; nyakszirti, homlokzati és halántéki tarajzata kitü- 
nőleg fejlett, homloka domború; de előrésze, fájdalom, szétzuzódott s a 
járomívek is megrongálódtak. A közfali és nyakszirti csontokon több szabály- 
talanul lefutó haránt- és hosszirányú repedés ágazik szét, melyek a condy- 
leusokon és egyebütt észlelhető horzsolódásokkal ütés, görgetés, összekocz- 
czanás, lezuhanás, szóval erős mechanikai hatások közben jöhettek létre. 
Egy jobbfelőli állkapocs hossza a szemfogig 0"-1m. (ugyanaz Bedellőn 
035 "V és 0-3 "/). Ez állkapocs magassága az utolsó zápfognál 0-085 "V 
(Bedellőn 0-709 "/ és 0707 "/). Az általam mért állkapocs egyetlen utolsó 
molarese 07014 "V magas, 0-02 "Y széles és 0703 "/ hosszú. HoERNES két 
példányán a hosszuság 0.052 "7YV és 0-047 ?"Y, a szélesség 0.028 "Y (csak 
egyiket mérte). A bedellőin a hosszuság 0-28 "7, a szélesség 0702 "V. Vegyük 
ide analogiaképen Dr. WaAwxgELznek a sloupai (Morvaország) barlangból kö- 
zölt hosszúsági 07045 "Y és szélességi 07026 "V adatait is.! 
Egy femur hossza 0-45 "Y ; ugyane csont Oncsászán? 0-47 "/ , Bedellőn? 
0-45 "/ és a kolozsvári állattani intézet mostkori medvéjénélt (Ursus arctos) 
0-38 "V, a sloupai példánynál 0-427 "/; HoERwEs stájerlaki példányán 
0.448 "V, és Dr. HocHSTETTER FERDINAND? által az Igriczi néven említett 
esküllői barlangból vizsgált ftemuron 0-465 "/. 
Mindeme csontok kifejlett egyénektől származnak s míg HOERNES 
példányai és saját stájerlak-aninai példányaim alig térnek el egymástól; 
az oncsászai első helyre, a sloupai utolsó helyre jut a sorozatban. E nagy 
eltérések már BLUMENBACH-ot és ROSENMÜLLER-t foglalkoztaták s CUvIER 
ismeretes nagy művében (Recherches sur les ossements fossiles ÍV. k.) 53 fajt 
különböztet meg, megjegyezve, hogy megkülönböztetését nem biztos faji 
jellegre, hanem inkább korbeli eltérésekből eredő különbségekre alapítja. 
Az újabb időkben Európa különböző részein végrehajtott tanulmányokból 
és mérésekből épen kiderül, hogy a különböző testi minőségben alig keres- 
hetünk önálló faji jellegeket s klimatikus és tenyészési viszonyok ered- 
ményeiűl tekinthetjük azokat. 
Barlangunk specziális nevezetességét egyébként, mint említők már, 
a vadkecske koponyája képezi, minthogy ezt még egyetlen hazai barlang- 
: Die Slouper Höhle und ihre Vorzeit. 
: Jelentés az oncsászai csontbarlang megvizsgálásáról. Dr. KocH ANTAL és 
Dr. Dezső BéLa, Erdélyi Muzeumegyl. Évkönyv 1877. IV. sz. 
? Egy új csontbarlang Toroczkó vidékén a bedellői határban. Mathem. és ter- 
mészettud. Közlemények 1882. III. sz. 
: Jelentés az oncsászai csontbarlang stb. 
5 Verhandlungen d. k. k. geol. Reichanstalt 1875. 13. sz. 
