A FÖLDKÉREG MOZGÁSAINAK MEGFIGYELÉSE. 98 
és külső része meghülvén, belseje aránylagosan vékony kéreg alatt most is izzón 
folyó tömeg. A kihülő részek összezsugorodásából eredő feszültség legvalóbbszinű 
oka a föld felületén tapasztalható dislokáczióknak, gyűrődéseknek és csuszamlások- 
nak, valamint a most is észlelhető mozgásoknak, mert az erők most is folytonosan 
működésben vannak. 
Hogy a megmerevült kéreg alatt mindig nagy feszültségű gázoknak is kell 
lenni, az természetes, mert az izzó folyadék megmerevedése közben kiválnak belőle 
a gázok, melyek okozzák azután a felület emelkedését és az eruptiókat. 
Nem tartja valószínűnek, hogy az eruptiókát az izzó tömeggel rögtön érint- 
kezésbe jövő víz okozhassa, mert nem tartja lehetőnek, hogy a felületről a víz 
folyó állapotban az izzó tömegig beszivároghassék. Valóbbszinűnek tartja azt a 
magyarázatot, hogy a föld kérgének összehúzódásából eredő dislokácziók követ- 
keztében a kéreg belső feléről vízzel impregnált tömegek lebukhatnak az izzó folya- 
dékba, és így gyors gőzfejlődést okozva erupcziókat idézhetnek elő és földren- 
géseket. 
Azt az elméletet, mely szerint a földrengéseket a nap és hold vonzó ereje 
okozná, mely az izzón folyó tömegen is úgy, mint a tengereken apályt és dagályt 
idéz elő, nem tartja elegendőnek a tüneménynek általános megfejtésére, de 
elismeri, hogy némely esetet csak ez elmélet segélyével lehet megmagyarázni. 
Megemlíti azután még, hogy lokális földrengések a földkéreg belsejében levő 
üregek beomlásából is keletkezhetnek. 
A földkéreg mozgásában négyféle tüneményeket különböztet meg : 
1. a lökéseket, 
2. a rezgéseket, 
3. gyenge mikroseizmikus hullámzásokat, 
4. lassú ingásokat, osczillácziókat. 
A lökések rövid ideig tartanak, szintes vagy függélyes irányúak és kisebb- 
nagyobb időközben következnek egymás után. 
A rezgó mozgások igen gyorsak, gyorsan terjednek, időszakonkint jelentkez- 
nek és rövid időközökben ismétlődnek. 
A gyenge hullámzások folytonos mozgások, hosszabb ideig tartanak, mint 
az előbbiek, s ámbár műszerek nélkül nem érezhetők, órákig s napokig eltar- 
tanak. " 
A lassú ingások nem okoznak megmérhető mozgásokat a föld felületén, hanem 
abban állanak, hogy a föld felülete nagy terjedelemben kissé alább száll vagy emel- 
kedik lassan és folytonosan. 
Ezeken kívül megemlíti még a secularis mozgásokat is, melyek a földfelület 
niveauját állándóan megváltoztatják. 
A gázok fejlődését a bányákban főképen a földkéreg rezgésetvel és gyenge hul- 
lámzásáíval találta aránylagosnak és föképen e mozgások megfigyelésének módjait 
fejtegeti. 
A lökések és rezgések képezik azokat a tüneményeket, melyeket földrengés- 
nek nevezünk, az ezek megfigyelésére készült műszerek a seismografok. 
A gyenge hullámzások megfigyelésére szolgálnak a mikroseismografok és 
tromométerek ; a lassú mozgások pedig egy hosszú függélynek a függélyes iránytól 
való eltéréséből észleltetnek. A sseculáris mozgásokat a partokon a tenger színének 
