IRODALOM. 934 
Az uralkodó trachit számtalan válfajokat tüntet föl; de ezek úgy előjövetelük 
mint petrografiai jellegüknél fogva egymással oly szoros összefüggésben állanak, 
hogy csak is egyféle eruptiv formáczióba foglalandók össze. És tényleg majd vala- 
mennyi a fent röviden leirt kőzet elváltozásaiból származik. 
Az uralkodó trachitnak az évek multán történt elváltozása, eltekintve a 
légbeliek által a felületen előidézett mállástól, INgex szerint kétféle. Először ama 
természetében még fel nem derített folyamat észlelhető, mely főkép a szarufényle 
és augit chloritosodása, a biotitnak talkszerű anyaggá való átváltozása és a carbo- 
nátoknak és a vaséleghydrátnak különválása által az alapanyagban jellemeztetik és 
melynek végeredménye mint zöldkömódosulat ismeretes. A trachit zöldkő- 
módosulata különösen a trachittömeg központi részén mutatkozik, de leg- 
hatalmasabban látni ezen folyamat működését az eruptivtömeg középső és legalsóbb 
részén, miért is feltehető, hogy forrása az erupczió kiindulásának mélyében 
keresendő. 
A zöldkő és ép trachit között létező egyedüli eredeti különbség az, hogy a 
zöldkőben kevesebb a kvarcz és pedig talán azért ; miután az erupczió egy utolsó 
bazikusabb utólökését képviselve ez által az eleinte feltóduló és lávaszerűen kiáradó 
trachitkiömléstől eltér. ; 
Egy másik, erősebben bomlasztó szerben (kénessav és hidrogén) rejlő átvál- 
tozás kizárólag a telérhasadásokban és alkalmilag azoknak érezezel és telér- 
anyaggal való kitöltésében és a zöldkő kaolinosodásában nyilvánult. 
Helyenkint még a trachitnak kovasavval való áthatolása (rhyolit) következett 
be, ezt malomkőporfirra átváltoztatván. (A Costa mare hegyen.) 
Fel kell azonban említenünk, miszerint a trachitnak chloritos módosulata 
a telérekkel szintén szoros viszonyban áll. 
Mint igen nevezetes, az érczhegység övében észlelhető jelenség még a 
glauch-telérek említendők fel, azaz a mellékkőzettől élesen elkülönített, sokfelé 
elágazó hasadások, melyek kitöltése egy majd szilárdabb. majd egyszerü, sötétszinü 
alapanyag, melyben a mellékköőzet töredéke (a zöldkötrachit, homokkő és konglo- 
merát) beágyalva találtatik. Ezen telérek vastagsága rendesen 5— 20 fn -ig válta- 
kozván, az egyik oldalon némelykor majd elenyészik ; mig a másikon 20 méterig 15 
felszáll. 
Miután ezen glauch-telérek, melyek azonosak a Vöröspatakon és egyéb 
magyarországi és erdélyi bányákban ismeretes .Glammal, vetődéseket nem képez- 
nek, kitöltésök nem hasonlítható össze a németországi harz-hegység teléragyag- 
palával; eredetük inkább intrusiv és keletkezésök az iszapvulkánok képződéséhez 
hasonló módon magyarázható meg. INgex véleménye szerint a nagy nyomás követ- 
keztében, melyet a trachit az alapját képező megáztatott mediterrán üledékekre 
gyakorolt és az evvel összefüggő csuszamlások folytán a trachitban telér-hasadás- 
rendszer keletkezett, melybe a mellékkőzet pusztulásának anyaga finom iszap 
alakjában, meg a hasadás oldalairól levált töredék benyomódott, ugy hogy a 
glauchképződés a trachit erupcziója által ujonnan alkotott tektonikai viszonyok 
mechanikai következménye lenne, mely új, eddig még nem méltatott geologiai 
képződményt képviselne. 
A nagyági ércztelérek, melyek kivétel nélkül fiatalabbak mint a glauch-telérek, 
egy hosszúra nyúlt szakadványdús telérhálózatot képeznek, melynek egyénei 
