IRODALOM. 33 
A negyedik részben szerző még a nemes érczek előfordulásának kérdését 
nagyon is találóan tárja elénk, szellemdús következtetéseit igy folytatván : 
, Általános szabályt, mely szerint meg lehetne itélni és esetről-esetre kijelölni, 
hol fordulnak elő a nemes éreczek, nem ismerünk, és alig fogunk valaha ismerni. 
Ha már ritkán sikerül valamely vidéknek földtani szerkezetéből a félig feltárt érez- 
fekhelyek még láthatatlan folytatására megbizható következtetést vonni, fekvésüket 
és kiterjedésüket megközelítőleg meghatározni : még sokkal bizonytalanabb minden 
vélemény, melyet a fekhelvek kitöltésére, tehát a nemes érczek tényleges elő- 
fordulására nézve koczkáztatunk. És mégis e czél felé törekszik a bányász és ez a, 
kérdés az, melyet ő újra meg újra fölvet. 
A tudománynak itt hallgatnia kell, mivel az érezképződés bonyolódott folya- 
matát teljesen áttekinteni nem képes, de a gyakorlat, mely a szigorú okadatoláshoz 
kötve nincsen, tapasztalati szabályokkal igyekszik e hiányt pótolni és ama kérdésre 
nem ugyan általános érvényű, de esetről-esetre beváló feleletet adni. 
Nincsen nevezetesebb bányavidék, a hol ily tapasztalati szabályok az idő 
folytán ki nem fejlődtek volna; némelyek talán elhamarkodva képződtek s idővel 
ismét elenyésznek, de sok közülök határozott értékkel bir és egy, bár még ismeretlen 
természeti folyamatot látszanak kifejezni. 
Vannak olyanok, melyek sok, egymástól távol eső vidékeken ismétlődnek 
és azért már általánosabb érvényűek ; mig mások éppen csak helybeli jelentőségűek. 
E szabályoknak némelyike oly jelenségekre vonatkozik, melyeknek természeti okát 
félig meddig fel is tudjuk ismerni, de ez aránylag csak kevésről mondható ; több- 
nyire ép oly önkényszerűeknek látszanak, mint az ismeretes helybeli időjárás-jelző 
szabályok, melyeket szintén nem szabad mindig elvetnünk csak azért, mivel 
okszerűen megmagyarázni nem tudjuk. Én ellenkezőleg azt vélem, hogy kötelessé- 
günk mindezen tapasztalatokat — természetesen kritikai szemmel — gyűjteni és az 
utókorra hagyni, mely az ily adatoknak talán már nálunk jobb hasznát veheti." 
Nagyágon is vannak ilyen tapasztalatok, melyek a nemes érczek felkeresésé- 
nél utmutatókul szolgálnak, és főkép GRimm, DEBRECZENYI és HöFER érdeme, hogy 
reánk jutottak. Ha visszapillantunk arra, a mit a nagyági telérhálózat bonyolodott- 
ságáról, a telérek csekély önállóságáról, töltelékük változatosságáról mondottunk, 
könnyen megértjük, mily fontosak lehetnek ezek az útmutató vezérfonalak a nagyági 
bányászatra nézve, mely HixGEwau kifejezése szerint örökös kutatáshoz hasonlit." 
A mellékkőzet befolyását a telértöltelékre illetőleg, kétséget nem szenved, 
hogy mállási állapota nemcsak a hasadékok alakjára, hanem töltelékükre is van 
befolyással. 
Nagyon szilárd és üde kőzetben a telér nem csak összenyomódik, de nemes 
tartalmát is el szokta veszteni; túlságosan mállott trachitban a gazdag érczek 
szintén ritkábbak. Legkedvezőbb a mállásnak közepes foka, melynél a kőzet szine 
halaványzöldes vagy fehéres, keménysége csekély (körülbelül a caleité), de még 
- Ez a helyes álláspont; a bányászszal karöltve kell gyűjtenünk ezen adatokat, 
melyek segítségével talán sikerülni fog, az e téren még uralgó homályba idővel némi 
világosságot hozni. Ref. 
"- Ezt minden nemes ércz-, sőt némely kőszénbányászatrólis lehet mondani. 
Ref. 
Földtani Közlöny. XVII. köt. 1887. 
9 
J 
