IRODALOM. 39 
rész ásványait abc rendben a termőhelyek és helyiségek pontos megjelö- 
lésével, a találtatás jellemző leirásával és a nevezetesebbeknél körülményes 
megbeszélésekkel közre adta, hogy a szakirodalomnak bizonytalan, sőt esetenkint 
teljesen valótlan adatait jórészt saját tapasztalásai alapján kiküszöbölje. Dr. KocH 
ezen munkáját, a ZEPHAROvICH-féle ismeretes Lexicon formájába öntötte és a leg- 
utolsó közlésében be is végezte (l. c. 1885, 185. lap). A munka egyébként mint külön- 
lenyomat az orvos-természettudományi társulat kiadásában külön is megjelent 
(Kolozsvár, 1885. 87, 211 oldal) és szerzőnél 1 frtért kapható. E külön kiadáshoz 
a felsorolt ásványok betűsoros jegyzéke és a helyiségek egybeállítása is mellékel- 
tetett. Ez utóbbi hasznavehetőségét csak fokozza az az eléggé nem méltányolható 
berendezés, hogy az egyes helynevek után az ott talált ásványok is közöltetnek, 
meg hogy a közönséges mappákon alig megjelölt vagy csak ügygyel-bajjal meg- 
található helyiségekhez rövid geográfiai tájékoztatás is csatoltatott. E derék munká- 
nak aprólékos megismertetése a hely szűke miatt nem lehet föladatunk, de az 
érdeklődő szaktársak figyelmét reá irányozni kellemes kötelesség. 
ÖCHMIDT SÁNDOR. 
(4.) Dr. PRrmics Gyöngy: Uj adatok Erdély mineralogtájához. (Orvos-term. 
tud. Értesítő, 1885. 217. lap). 
Az erdélyi muzeum-egylet megbizásából szerző 0.-Láposbánya vidékén az 
összes érezbányákat meglátogatta és onnét a következő ásványokat gyűjtötte. 
A)A Szántó-féle Clemens-bánya ásványai, Sztrimbuly patak : Baryt, masstcot (szürkés 
és sárgás kéreg csinos galenit kristályokon), galenit, pyrit, kvarcz és sphalerit. 
B) A Szántó-féle Roczi-bánya ásványai, Roczi patak: Baryt, calcit, dolomit 
(barnapát), markasit, pyrit, pyrrhotin (vaskosan vagy táblás lemezekben), sphalerit. 
C.) A Dozsu ursului-bánya, ásványai, batizpolyáni patak forrásvidéke : Chalcopyrit, 
galenit, markasitt, pyrit, kvarcg és sphalerit. D) Csizmabánya, batizpolyáni patak 
forrása : Baryt, leginkább kékes, wolnynszerűen formálódott, a vertikális tengely 
szerint többszörösen összenőtt rövid oszlopos kristálycsoportokban, csakis 
c9 P 090, o00 P 00 és P cc. (Ezt egyelőre kérdéssel kell fogadnunk, mert tekintettel 
a nem épen gyakori wolnynszerű formákra, valamint a felsorolt szokatlan baryt- 
kombinálásra, szögértékeket vagy legalább is az állásnak tájékoztatását kellett volna 
szerzőnek közölni. A ref.) Ezen bányákból valók még : Chalcopyrit, galenit, markasit, 
pyrit és kvarcz. E) O.- Láposbányárol (Bajucz) : gipsz, víztiszta ú. n. máriaüveg, 
leginkább a szimmetria-sík szerint táblás, olykor 147, nagy kristályok. F) Köteles- 
mező (Tresztia) : Psilomelam (?), kalczedon és fluorit. G) Macskamezőról: Kvarcz, 
göthit, grándt, aktinolith, amianth, arsenopyrit. 
Végezésül szerző még a következő újabb találtatásokról emlékezik meg: 
1.) Pyrhotin 0.-Láposbányáról, a Fehér- és Fekete-patak egyesülésénél. Vastag 
táblás kristályok (20 "/n átmérővel is) egy elváltozott márgás agyagpalán, kvarczczal 
és galenittel vegyest. A kombinálás: coP. oP. Az ásványokat egy limonit- és 
barnapátszerű anyag vonja be jó vastagon. 2.) Calcit a batizpolyáni mészkőbányá- 
ból (Ó.-Láposbánya vidékén). Leginkább hiányosan kiképződött, rhomboéderes 
Királyhágón-túli résznek nevezni, mintsem a külön xcErdélys megnevezéssel elkülöníteni 
a nem külön valót? SCHMIDT 5. 
