60 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Már itt is mutatkozott a bányászattal rokon tudományok iránti meleg érdek- 
lődése, a mennyiben szabad idejét Bukovina ásványai vizsgálatának szen- 
telte volt. Ebbeli tudományos működésének eredménye a Beschreibung der 
bis jetzt bekannten Mineralspecies der Bukowinav czímű dolgozata, melyet 
a bukovinai cVerein für Landeskultur und Landeskundes adott volt ki. 
1854-ben átjött Erdélybe, s itt a szt.-keresztbányai és fülei vasművek- 
nél (1859-ig), majd a balánbányai kir. és magántársulati rézbányaműnél 
mint bányanagy és igazgató volt alkalmazásban. Ezen idő alatt új hazája 
földjének geologiai viszonyai iránti érdeklődése évről-évre fokozódott. Füléről 
bejárta az Ült szorosát, a persányi és a barczasági hegységek, különösen a 
Bucsecs változatos vidékeit, nemkülönben a Hargittát is, mindenütt föld- 
tani észleleteket téve és érdekes földtani tárgyakat gyűjtve. Ekkor fedezte 
fel az Olt szorosának változatos másodkori tömegkőzeteit és kövületlelőhelyeit, 
Füle felett a Kakukhegyen hámatit-kristályok nevezetes előfordulását stb. 
Füléből 1858-ban nagyobb tanulmányutat tett Németországon keresz- 
tűl Belgiumig, mely alkalommal Tübingenben (Juenstedt tanártól igen becses 
paliontologiai és Krantztól Bonnban szép közettami tárgyakat szerzett és 
hozott magával, melyek később galicziai, bukovinai és kelet-erdélyi gazdag 
gyüjteményei tárgyaival együtt az erdélyi muzeum birtokába jutottak. 
Jalánbányáról kutató szelleme a ditrói és borszéki hegységekbe, 
továbbá a Nagy-Hagymás hegységbe vitte őt. Ott 1859-ben a kék sodalithos 
nephelinsyenitet (vagyis ditroitet) úgy szólván ő fedezte fel, mert csak az ő 
bő gyűjtései alapján ismerkedett meg a tudományos világ ezen érdekes kőze- 
tekkel. 1861-ben Corra BegwvÁár tanárt kalauzolta végig az említett hegysé- 
gekben, tapasztalatait és felfedezéseit közölte vele és általa a tudományos 
világgal is. A nagy-hagymási hegységben szintén ezen időben fedezte fel 
azokat a gazdag másodkori kövületlelőhelyeket, melyeket később a tudomány 
javára kizsákmányolt. 
Nagyszámú tudományos észleletei közül ezen időben egyet-mást közzé 
is tett. Ilyen közleményei : 
Über die Braunkohlenformation in Ostsiebenbürgen. Hingenau, Zeit- 
schrift f. Berg. und Hüttenwesen. 1859. S. 155—166. 
Über die Rotheisensteine von Alsó-Rákos und Vargyas. Hingenau, 
Zeitschr. f. Berg- und Hűttenwesen. 1859. s. 337—339. 
Die Urschieferformation der Ost-Karpaten und ihre Erzlagerstátten. 
Oesterr. Zeitschr. f. Berg- u. Hüttenwesen. 1881. S. 209—213 u. 5. 218—222. 
Geologische Skizze von Borszék. Verhandl. und Mittheil. des Siebenb. 
Vereins f. Naturwiss. in Hermannstaat. Bd. XIII. (1862.) 
Geologische Ausflüge auf den Bucsecs 1865. Ugyanott Bd XVI. (1365.) 
5. 194 ünd 220. 
Geologische Streifungen in dem Oltdurchbruche zwischen Felső- und 
Alsó-Rákos. Ugyanott Bd. XVII. (1886) p. 171. 
