TÁRSULATI ÜGYEK. 61 
Eine geologisehe Excursion von Balánbánya am Verestó, nach Békás, 
Zsedénypatak u. s. w. Ugyanott Bd. XVII. (1866) p. 217. 
Beitráge zur Palüontologie Siebenbürgens. Ugyanott Bd. XIX. (1868.) 
1869 október 1-én a mikor átment az erdélyi muzeumhoz őrsegédnek, 
egészen a tudomány szolgálatába szegődött és sikerrel szentelte tehetségeit 
és tevékenységét ezen intézet emelésére és Erdély geologiájának művelésére, 
hogy az erdélyi múzeum alapítója és első elnöke, gr. Mikó IMRE, méltán 
állíthatta ki neki azt a bizonyítványt, hogy szorgalma, szakavatottsága és 
ügybuzgalma által teljes mértékben kiérdemelte az egylet elismerését, kivá- 
lóan azzal a sikerrel, melyet a földtani és az őslénytani gyűjtemény nem- 
csak gazdagítása és szakszerű rendezése, hanem mondhatni, valóságos újjá- 
teremtése által felmutatni képes volt, és a melynek köszönhetni, hogy a gyűj- 
temények egyes részei a külföldi tudományos világ előtt is nevezetesekké 
váltak. 
Az erdélyi múzeumba lépésénel első tette volt a boldogultnak, hogy 
gazdag magángyűjteményét átengedte a múzeum gyűjteményének, mi által 
egy általános kőzettani és őslénytani gyűjteménynek alapját megvetette. Az 
erdélyi muzeum-egylet ezért alapítóinak sorába vette fel őt. Második kiváló 
tette volt, hogy két év alatt egész Erdélyt bejárván, összegyűjtötte ezen 
országrésznek változatos és gazdag eruptiv közeteit, melyeknek k. b. 1500 
kitünően alakított példányból álló gyűjteményét az Erdélyi muzeum nevében 
az 1873-ki bécsi világkiállításon bemutatta a tudományos világnak s mely a 
szakkörök méltó elismerésében részesült. Ezen gazdag kőzetgyűjtemény kellő 
ismertetése végett állította volt össze c Erdély földtani térképét, a kitörésbeli 
kőzetek elterjedésének kimutatásá végetts és cAz eruptiv közetek beosztá- 
sáról Erdélybenv czímű magyarázó szöveget, melyek az Erdélyi muzeum 
évkönyvében (VI. k. 141. 1.) tétettek közzé. 
Ugyanezen időtájban jelent meg tőle az Erd. Muz. évkönyve 14. köte- 
tében : Basaltobsidián Erdélyre nézve új lelemény. 731. Il. és "A Kolozsvárra 
javasolt artézi-kútróli 68. I. 
A mellett, hogy az Erd. muzeum buzgó hivatalnoka volt, tevékenysége 
egy részét az 1870—73. években az akkor még ifju m. kir. földtani intézet- 
nek is szentelé, a mennyiben mint ideiglenesen alkalmazott segédgeologus 
Erdély keleti részének átnézetes fölvételével bizatott meg és ezen megbizásá- 
ban oly sikerrel járt el, hogy ezen rövid idő alatt minden irányban átkutatta 
a Székelyföldet, felfedezett és kizsákmányolt egy csomó érdekesnél érdeke- 
sebb kövületlelőhelyet, bő gyűjtésének tárgyaival gazdagította a m. kir. föld- 
tani intézetnek és az erdélyi muzeum-egyletnek gyűjteményeit és sikerdús 
működésének emlékét hátrahagyta két nagy jelentésében, melyek a m. kir. 
jóldtani intézet évkönyveiben megjelentek. Ezek : 
Északkeleti Erdély földtani viszonyai Gyergyó földtani térképével. I. k. 
(1871) 275—325 I. és 
