156 ZSIGMONDY VILMOS: 
AZ AVALAT HIGANYBÁNYA SZERBIÁBAN. 
ZSIGMONDY VILMOS-tól. 
(Előadatott a m. földtani társulat 1887. januárius 5-én tartott szakülésén.) 
I. Bevezetés. 
Alig létezik Európában ország, mely területe arányához képest oly 
számos és különnemű éreztelepet bírna felmutatni, mint Szerbia. 
Bányászata már a rómaiak idejében virágozván, fénykora Dusan csá- 
szár idejére vagyis a XIV-ik század közepére vihető vissza, habár még száz 
évvel később is nagy kiterjedéssel kellett bírnia, miután BERTRAND DE LA 
BnRocHIERE akkori franczia utazó jelentése alapján a szerb bányák Branko- 
vics despota által 200.000 arany fizetése mellett Raguzának bérbe let- 
tek adva. I 
Az ezután bekövetkezett török uralom alatt a szerb bányászat végkép 
elpusztult, és csakis Temesvár visszafoglalása után 1719—1736-ig, a mely 
időben Szerbia osztrák-magyar hadak által tartatott megszállva, történtek 
megint kísérletek a szerb bányászat fejlesztésére, még pedig Rudmikon, 
Majdanpeken és Kucsainán. 
1736 után Szerbia ismét török uralom alá jutván, egy egész század 
múlt el, míg önállóságának kiküzdése után Milos Ohrenovics I. szerb feje- 
delem HERDER nagyhírű szász bányászt bizta meg azon feladattal, hogy az 
országot minden irányban bejárván, véleményt adjon a szerb bányászat újból 
való fejlesztése érdekében. 
HrxRpEnRnek ezen 1835-ben véghezvitt útjáról 1846-ban jelent meg egy 
közlemény Pesten a következő czím alatt : 
a Bergmünnisehe Reise an Serbienim Auftrage der serbischen Regte- 
rung ausgeführt im Jahre 1835 von 5. A. W. Freiherrn von Herder, 
mely először tüntette fel az újabb korban Szerbia hajdani nagy jelentőségű 
bányászatát. 
Nem lehet feladatom, kiterjeszkedni azokra, a mik azóta a szerb bányá- 
szatnak újbóli felélesztése érdekében történtek, de kötelességemnek ismerem 
a legnagyobb elismeréssel megemlékezni itt egy férfiról, a ki a mi vérünkből 
való lévén, rendkívüli erélylyel, kitartással és áldozatkészséggel életét 25 év 
óta ezen ügynek szenteli. Úgy hiszem, nincsen közöttünk senki sem, a ki 
Szerbiában járván, ezen rendkívüli szívos természetű férfiú úttörő működését 
