158 ZSIGMONDY VILMOS: 
mentes márgás mészből áll, mely a szerb geologusok által a krétaképlet- 
hez számíttatik. A mész számos trachyttelér által keresztül van törve, 
melyekben hajdanta nagy terjedelmű bányászatnak kellett folynia, miről 
a hegy tetejéről annak aljáig előforduló számos bányahorpadás és a 
közelükben heverő több millió métermázsára becsült, és meglehetős nagy 
ólom- és ezüsttartalmánál fogya még mindig értékesítésre váró salak 
tanuskodik. 
A hegy alján serpentin lép fel, mely délnek nagy kiterjedéssel bír. 
Az Avalahegy körül fekvő dombvidék látszólag váltakozva szintén ser- 
pentinből és zavart településű kövületmentes márgás mészből áll. 
Körülbelől 4 kilometernyire az Avalahegy tetejétől és 24 kilometer- 
nyire Belgrádtól fordulnak elő a serpentinben azon higanyérczeket tartalmazó 
teléranyagok, melyeknek kibányázása a legjobb reményekre jogosít. 
Eddigelé hat helyütt van ilyen a serpentinből szirtként kiemelkedő 
teléranyag konstatálva : a Zsuplja sztenánál, a Djewer kamennél, Rupinyán, 
a mala sztenánál, végre az első és a második Kamennél. 
Ezen hat előfordulási pont mintegy egyenszárú háromszögben van ér 
módon elhelyezkedve, hogy hegyét a zsuplja sztena és annak alapvonalát a, 
Djewer kamen és a mala sztena képezik. Ezen háromszögnek alapvonala 
körülbelől 1300 m. egyenszárú oldalai pedig mintegy 800 meter hosszúság- 
gal bírnak. I 
Djewer kamen és a mala sztena között fekszik Rupine, a mala sztena 
és a zsuplja sztena között pedig az első és a második számú kamen. 
A serpentin, mely ezen a legnagyobb valószínűséggel a föld alatt egy- 
mással : összeköttetésben álló teléranyagokat magában foglalja, délnek a 
Ripanj folyóig terjed, a hol márgás mészrétegekkel érintkezik. 
Határát egy hatalmas telér jelöli, melynek kibuvása szirtként 1800 
meternyire a Ripanj folyótól a Szmrdán patakon keresztűl a Dragaricza 
patakig kísérhető. Ezen határban szintén cinnabaritnyomok és ezenkívül 
galenitfészkek is fordulnak elő. 
Az Avalahegy serpentinje mindenütt egy és ugyanazon minőségű. Friss 
törésen színe világos-sárgás, és a zöldtől a feketés zöldig terjed. Utóbbi 
színét mágnes- és chromvas kiválások folytán nyeri. Gyakran 5 mm. nagy- 
ságú kristálylapocskák kiválása észlelhető, melyek a bronzit jellegét viselik 
magukon. A gránát tökéletesen hiányzik benne. 
Azon teléranyag, mely a Ripanj-folyó melletti telért, a zsuplja sztenát, 
a Djever kament, a Rupinei telért, a mala sztenát és az első és második 
számú kament alkotja, ezen pontok mindegyikénél hason minőségű. 
Mindenütt repedezett, likacsos, nagy tömzsű és érdes kinézésű anyagot 
látunk magunk előtt, melynek repedékei és ürei porvás limonittel be van- 
nak vonva, mi az összes szirteknek sárgás és barnás küllemet szolgáltat. 
Az anyag friss törésében tömör, szálkás és homályos fényű szarukőre 
szása tt 
