KALINKÁN ELŐFORDULÓ ÁSVÁNYOK, 163 
kovanddal hintett meddő gömbökkel kevert töltelékben hajtatott. Az érczes 
gömbök és a szilárd kőzet mellett a lágy agyagban a hawertt-et a fővágat 
palló keresztjétől körülbelől 5 ölnyi távolságban részint kristályos, részint 
halmaz állapotban találták. 
1845-ben, 14 ölre az aknától 2-ik D-keresztezésben az éreczes köz foly- 
ton dúsabb lett, később pedig egy selenttes ér jött, mely kevés kén-érezet 
szolgáltatott. A. keresztezés további hajtásánál 15"/0 kénérczek a legtisztább 
állapotban tárattak fel, s még tovább a termés kén anhydritben az egész 
vájatvég méreteit foglalta el. A. számtalan ér, melyeket a termés kén a 
mellékközetben képezett, agyag által tartatott össze. Később egy meddő ék 
elvágta az érczet, de annak áttörése után ismét gazdag érczekre bukkantak. 
Végre a lágy agyag kemény meddő szakadékokkal váltakozott, és a kén 
gyérebben fordúlt elő, míg a töltelékben gipsz- és kénnyomokkal hawerit is 
volt látható. A 3-ik D-keresztezésben 30 ölre az aknától szilárd kőzetben 
2 láb vastag kénércz-gömbök és a szilárd közet melletti lágy agyagban szintén 
találkozott hauerit. 
A. 2-ik nyilámot D-, K- és Ny-irányban a felső kültárnáról számítva 
20 ölben 1844 év november havában hajtották és annak K- és Ny-vágatában 
realgár-kristályok anhydrittel és gepszszel áterezett meddő pyrites és agya- 
gos kőzetben fordúltak elő. 
A Ny-vágatban D-keresztezésében meddő szakadékokkal, melyek gipszet 
tartalmaznak, agyagba burkolva tiszta kén és hawerit fordult elő. 
Kalinkán tudomásom szerint mostanáig hauerit-et más helyen, mint a 
fent említetteken nem találtak. 
