164 GESELL SÁNDOR: 
ANTTMONÉRCUZBÁNYÁSZAT KIRÁLY-LUBELLÁN LIPTÓMEGYÉBEN. 
GESELL SÁNDOR-tól. 
Az ezen érczelőjövetel leirására vonatkozó kéziratra a m. kir. földtani 
intézet könyvtárában akadván, nem tartom érdektelennek, az eddig még 
teljesen ismeretlen bányavidéket tisztelt olvasóinknak röviden bemutatni. 
A bánya a liptó-sz.-miklósi járáshoz tartozó király-lubellai község 
területén létezik, az utolsó postaállomás Német-Lipcse; a legközelebbi 
vasúti állomás pedig Tepla a kassa-oderbergi vasút vonalán. 
A bányászat a liptói havasok Prikra nevű hegyén nyittatott meg. 
Ha a Vágvölgyet elhagyjuk, a liptó-kis-olaszi vasúti megállóhelytől 
egyenesen déli irányban a Vág folyóba szakadó lubelkai hegyi patak men- 
tén, Kermes, Király- és Nemes-Lubella falukon át a hegy alján fekvő Klacany 
távolságra két részre elágazó völgy bal szárnyában, a Holy wyrch völgy- 
katlan oldalában a Prikrahegy alján, az első kutatások már 1801-ben 
megindíttattak ; a gránitból álló hegy csúcsa a gyalogfenyő régiójába 1300 "/ 
tengerszin feletti magasságra felér. Az  antimonéreczex guarztelérekben 
törnek, melyek déli csapás mellett keletfelé dűlnek. 
A cJosef Strobl gondnoki aláírással jegyzett kéziratban a feltárási 
munkálatok közben tapasztalt települési viszonyok következőképen ábrázol- 
tatnak. 
Mielőtt a szilárd tisztán gránitból álló anyakőzet eléretnék, agyagos és 
homokos földben, ezután durva homokban és hányaszerű közettörecsben 
haladnak, mely között éles szélű érczdarabok léteznek; melyek szerzőt 
azon következtetésre indítják, hogy azok egy összezűzott közel levő ércz- 
telérnek töredékeit képezik. 
Az éreztelértöredék nemcsak egyes helyeken szétszórva találtatik, 
hanem mindenütt a bányászat által elfoglalt területen és némelykor nagy 
éreztelérrőgök alakjában, úgy hogy egy hatalmas, a hegy tövében levő ércz- 
telér közellétére kell következtetni ; a szétszórva talált éreztelértöredék mellett 
mindeddig csak kisebb érczes guarztelérekre akadtak, de ezek is települé- 
sökben nagy zavargásokat tüntetnek elő és az eddig még fel nem talált nagy 
ércztelérnek mellékerei vagy kisérői lenni látszanak, gyakori dislocatiójuk 
pedig a nagy telér összezúzásának eredménye lehet. 
Szerző szerint mindeddig csak az érezterület felső részeit mivelték, 
középső és alsó részei még érmtetlenek volnának. 
