A" TURÁNI MEDENCZE. 73 
danak a tóba, aztán meg magok is folytonosan csökkennek, mert a honnét erednek, 
ott a glecserek és a hómezők folytonosan kevesbednek. Sok mellékfolyó nem szakad 
már a főfolyóba ; a Csu és a Szarv-szu folyók már el nem jutnak a Szyr-derjába, a 
Zeravsan, a Karsi-derja el nem érik az Amu-derját. 3 
A felhozottak eléggé bizonyítják, hogy a turáni medencze folytonosan szárad 
folytonosan veszít tartalmából, de a minő arányban megszabadul a felszín a viztől, 
olyan mértékben válik a szél tulajdonává, mely aztán rajta mutatja be alakító ké- 
pességét. Ez a munka rég megkezdődött már és ma fokozott mértékben növekszik. 
Roppant nagy szerepet játszik ebben a folyamatban az éjszak-keleti száraz szél. 
Hogy ennek hatalmáról megyőződjünk, álljon egy kis táblázat, mely három észle- 
lési ponton végzett és 1875—1879 évig terjedő öt évi megfigyelés eredményeiből 
van merítve. 
A megfigyelés helye É ÉK K DK D DNy Ny ÉNYy Csendes 
Nukúsz ezi esd 2 19951 (15481 6904, 3394. 1844. 2134. 3584. 6324 5594 
Petro-Alexandrovszk 108241 14384 5944 3274 1784 1664 5064 2961 8914 
MAS Kkenntz es dezés e za 8064 2071 19254 195d 901 19041 39834 31924 
Ha a százalékszámításhoz folyamodunk, kitünik, hogy Nukuszban az É és ÉK 
szelekre 59,89/9-a jut az összes szeleknek; Petro-Alexandrovszkban 54.9"/, míg 
Taskentben 50,9"/0. Ezek a szelek leginkább nyáron és őszszel dühöngnek, télen 
és tavaszszal alábbhagynak. 
Álljon még ugyanazon helyekre vonatkozólag egy táblázat, mely ugyanazon 
öt évi időszak alatt az évi közép hőmérsékletekről, a maximum és minimumról, 
meg a csapadék mennyiségről ad felvilágosítást. 
közép évi 
A megfigyelés helye hőmérsék Maximum Minimum Csapadék 
NÜLÜSZZÜSÉRE 100 ÉNNÁT 104082) 40,6 971 M3sA 
Petro-Alexandrovszk ... ... 128.  41,7 238 612 
as kertát es ol tel rdásay sz 14,6 40,9 198 2882 
Ilyen és hasonló adatok birtokában jogosult Musketov eme nyilatkozata: 
c A turáni medenczében, de kivált a Kyzyl-kumban, a magas évi hőmérséklet (11, 5, 
1220) mellett a É és ÉK szelek uralkodnak, melyek az év legnagyobb részében fúj- 
nak, legnagyobb arányokat öltenek a legmelegebb és legszárazabb időben, azaz : 
nyáron és őszszel, mikor a hőmérsék 40—429-ra is fölemelkedik. Ezek a szelek, 
úgy szólván, nem is adnak csapadékot, és a magas hőmérséklettel párosulva roppant 
elpárologtató erőt képeznek, mely száraz időben több százszorta meghaladja a kép- 
ződő csapadékokat. Nyilvánvaló, hogy mindezen tényezők nagyban előmozdítják 
az egész tájék gyors száradását, azaz : elpusztítják a volt tavakat, elzátonyosítják a 
folyókat, megapasztják az Aral tavát, vagy a mi egyre megy, siettetik a partoktól való 
távozását. Ilyen viszonyok közepett, midőn a futóhomok egyre jobban és jobban 
terjed. nem tulajdoníthatok nagy fontosságot ama tervnek, hogy az Amu-derja 
medrébőleltéríttessék, mivel — szerintem —az általános változásoknak olyan különös 
esete, mely észszerűen csak akkor leszen megoldható, ha az általános viszonyokat 
tanulmányozzuk, ha a felület egyes elemeire való befolyásukat kikutatjuk, és erre 
