A TURÁNI MEDENCZE. 175 
folyása ; mint a ki megszabadult a gáttól, szinte ÉNy-nak fordul s és majdnem az 
Araltóba szakadtáig megtartja ezen irányát. 
Kelif városától kezdve az Amu-derja nyugoti iránya éjszak-nyugotivá válik ; 
maga a folyó szélesebb medret ölt és növényekben gazdag tugajok (árterek) 
közt folydogál tova. A chodsa-szolori átkelő alatt a jobbparton látjuk az Agysz-tau 
hegységet, mely a sir-abadi Kujtyn-tau visszhangjának tekinthető. Homokkő, osz- 
trigás, krétás mészkő, gipsz és más efféle kőzetek alkotják. A jobb parton levő 
szakadékok kétségtelenül bizonyítják, hogy egykor ezen hegység is akadályt képe- 
zett az Amu-derja útjában, sőt előtte feltalálhatók azok a tavi üledékek is, melyekkel 
Kelif előtt szintén találkoztunk. Tehát itt is küzdött a víz a hegységgel, míg végre 
beteljesült a hegyen, hogy vgutta cavat lapidem. 
Az Amu-derján lefelé haladván, következik a Felizidan-tau hegység, mely- 
nek a folyó jobb partját alkotó szakadékai azt mutatják, hogy a vízár sokat mosott 
rajtok. A mi a hegyalkotó tertiár mészkő petrographiáját és kövületeinek jellemét 
illeti, ez teljesen azonos azzal, mely Taskentnél a Kaplan-bek s a Kunguz-tau 
hegységek sajátja. Találunk bennök Cerithiumot, Modiolát, továbbá a lakosság- 
tól kihasznált gips-rétegeket. A mészkő fölött szürke meg vöröses, és könnyen 
porló homokkő-rétegek vannak. Megjegyzendő, hogy a homokkő olykor a mészkő 
alatt fekszik, a mi arra mutat, hogy a tertiár kőzetekben az oroszlánrész a homok- 
követ illeti, míg a mészkő úgyszólván csak különálló padokat képez. A Kelif váro- 
sától Kerki városáig megfigyelt s geologiailag azonos hegysorok alkotó kőzeteinek 
stratigraphiai jelleme azt bizonyonyítja; 1. hogy nagyságuk éjszakfelé kisebbedik, 
2. hogy a rétegek megbontott (felgyűrt) volta is ugyanabban a fokban csökken. 
Dülésük lankásabbá válik; a Felizidan-taunál a rétegek hajlása ÉNy (10 h) sa 
dűlés szöge meg nem haladja a 1097-ot; Kerkinél a Kerkicse-tauban már csak 5?. 
Az Amu mellékén található rónák geologiai alkotásának kiválóan jellemző sajátsága. 
hogy a kréta, de főleg a tertiár kőzetek vizszintes rétegeket képeznek. 
Kerkinél észlelhető először, hogy a folyó keleti irányt vesz ; ugyanis a bal part- 
tól távozik, míg a jobb partot erősen mossa ; a jobb part mentén van a folyam 
sodra s legmélyebb medre. 
Kerki alatt ismét kiszélesbül a folyó, folyása nyugodtabb, oldalain több a 
tugaj, esése csökken, sebessége és partmosó ereje szintén. 
A jobb part mosásánák legeclatansabb példája a Burdalyk városához 
közel fekvő Kultak nevű falu, hol a jobb part mintegy 1.5 m. (5 láb) magas 
verticalis szakadék a vízszín fölött. Ezt a partot lent folyami homok, fent vékony 
homokos agyag képezi. A jobb partról folytonosan földdarabok omlanak a vízbe. 
A hol Musketov csolnakja kikötött, .ott a part rombolása olyan gyorsan ment végbe, 
hogy 3—4 óra alatt mintegy 230 mét.-nyi hosszúságon 4 mét. szélességű part esett 
a víz sodrának áldozatúl. Ez a rombolás okozza, hogy a jobb part cultivált része foly- 
tonosan kevesbedik, mit a lakosok is bizonyítanak. Némely helyen nem lehet állni egy 
óra hosszat a parton a nélkül, hogy partszakadás veszélye ne érjen, s a szakadás, 
főleg éjszaka szünetlenűl hanozik. A jobb part gyors elmosását azonkívül, hogy 
a folyó a Baer törvénye értelmében keletre törekszik, nagyban előmozdítja magá- 
nak a partnak alkotása is, állván porhanyó homokos-agyagos folyami üledékekből. 
Burdalyk alatt 6 km. távolságra Kosk nevű vár van; ettől lefelé a jobb part el- 
mosása egészen Narazym városáig észlelhető. A lakosok egybehangzó nyilatkozata 
