176 MUSKETOV V. J.: 
szerint Ak-kum falu közelében nem rég több helységet elmosott az Amu, melyek 
tőle 200—400 m. távolban feküdtek; az ő helyükön ma mély víz folydogál. Más 
falvak pedig közel állnak a pusztuláshoz, egy részöket már elhordta az ár; sok udvar 
és magános ház ott áll a parton s a legelső partomláskor az Amu hullámai lesznek 
sírjaik. A folyóról tékintve, olykor szomorú képet lát a szem; a ház felét elvitte a 
hullám, másik felében ott kuncsorog gazdája vagyonostul. A partrombolás és a ke- 
letre fordulás műve rohamosan halad. A lakosok egybehangzóan állítják, hogy a 
folyó az utolsó 23—30 év alatt legalább nyolcz km.-nyire keletre tért, s hogy a 
balparti helységek kényszerültek ehhez szabni öntöző csatornáikat, ellenben a jobb 
partiak elvesztvén földjüket vagy a bal partra költöztek, vagy pedig elszéledtek. 
Tizenöt év előtt a narazymi régi vár a jobb parton 3 km.-nyire nyugotnak feküdt 
az ujtól ; ma az Amu már az új vár falai alatt nyargal, míg a régit teljesen elmosta, 
melynek helye már a bal parton van. Ez a keleti törekvés aztán nemcsak, hogy 
embereket juttat koldusbotra, hanem a megmunkált területeket is csökkenti, és a 
futóhomokkal szövetkezve, Isten olyan csapását képezi, melylyel az itteni szívós 
lakosság sem bír megküzdeni. 
Ugyanez a jelenség tapasztalható Csardsuj környékén Ildsik mellei és másutt 
is. Nagyon érdekes látványt nyújt a szemnek a jobb part akkor, midőn a futóhomok 
űzi rajta játékát. A buczkák homokja felgyülemlik a merőleges parton s mihelyt 
kis szellő rezegteti meg a levegőt, homokesést képez, mely párkányról párkányra 
hullva eredeti látványnyal lep meg. Ilyen homokesés akkor is észlelhető, midőn 
az Amu tükrén a szél egyetlen hullámot se vert. 
Csardsuj városa a folyó bal partján, lősztalajon fekszik ; arról nevezetes, hogy 
sokáig vittatták, hogy az Amu-derjának Csardsuj mellett van régi kiszáradt medre. 
Ámde Konsin és Lesszar kutatásai kétségtelenné tették, hogy ebből egy szó sem 
igaz, mit a lakosok is megerősítenek. 
Ságán nevű falunál két ágra szakadt a folyó, a jobb ág szintén egyenesen 
éjszaknak folyik és roppant erővel mossa alá a Kalyat hegységet. Ilcsiknél a két ág 
egyesül. Itten a jobb part elsodrása szintén igen rohamos. 
Ucs-ucsák alatt 452 m.-nyire (168 ölnyire) összeszorul a folyó, melynek partjai 
szépen feltárják a rétegek fekvését. Az osztrigamész a kréta rendszeréhez tartozik, 
sárgásfehér színű; míg e fölött a buczkaalkotó tertiür piros homokkő található. A 
rétegek felgyűrése, bár kis mértékben, ujra itt észlelhető először. 
A Dul-dul-atlanga szoros alatt a folyó újra kiszélesbül, a kréta mészkő eltü- 
nik, s az agyag, márga s a homokkő vízszintes rétegei bukannak fel. Ak-gasztanál 
az ÉNYy irányt délivé változtatja, de Pitnyáknál visszaszerzi előbbeni irányát, és a 
Tyuja-bojun szorosban átszeli a meredélyt. Ettől kezdve a partok jelleme egészen 
megváltozik ; addig a jobb part volt a meredek, s a bal a lankás, Tuja-bojun alatt a 
jobb leszen lankássá s alacsonynyá. A tuja-bojuni rétegek a felső homokkő kivéte- 
lével a krétarendszerhez tartoznak. RomawovszkIJ a következő fajokat különböz- 
teti meg bennök: BEocenbeliek: Ostrea Lelmanmi Rom., Turritella camoidea. 
Sow. : krétabeliek: Ostrea Oxiana  Rom., Gryphaea vesicularis LaMmx., Ercogyra 
lateralis, Er. inflata Say, Anomia cripto-striata Rom., Matherontana stb. 
A Petro-Alexandrovszk erősségtől éjszakkeleti irányban az Amutól távozva, 
ott a hol a Kukcsa nevű kút van, találunk egy kiszáradt folyómedret, mely mere- 
dek partú óriási mély utat képez. A partokat réteges szürke agyag, csillámos 
