DÉLMAGYARORSZÁGI HOMOKSIVATAG. 185 
akadályokra talál, különböző módon is rakja le azt. Igy támadnak a part hosszá- 
ban gyakran hegyekhez hasonló homokbuczkák (Seestranddünen). 
Mivel a tengeri szelek sokkal gyakoriabbak és erősebbek, mint a száraz- 
földiek és mivel továbbá a tengerből folytonosan fris anyagot hoznak, azért a 
tenger melletti síványok a szárazföldieknél sokkal pusztábbak és sokkal maga- 
sabbak. i 
A homokbuczkák (Dünen) hosszúsága, szélessége és magassága nagyon 
változó. Hosszúságuk sok mérföldre terjed, szélességök 30 és 500 méter közt 
ingadozik, söt a franczia lande-okban folytonos vándorlás következtében 2000 
sőt 6000 méternyi szélességet i15 nyernek. Magasságuk általában 10—20 méter, 
de vannak annál sokkal magasabbak -is, mint pl. Jütlandban, a hol 63 méter 
magasak. 
Néha a tengerparti homokbuczkáknak igen hasznos szerepök van, a mennyi- 
ben a belföldet az uralkodó tengeri szelek pusztító hatása ellen védik. 
Máskor a tengerek hullámaitól partra rakott fínom, megszáradt homok : 
szél által a szárazföld belsejébe sodortatván, termékeny földeket, erdőket, söt egész 
helységeket is eltakar és terméketlenné tesz. 
Hasonló módon, legalább nagy részben, támadtak Hurópának futóhomok- 
területei. A legnagyobb európai futóhomok-vidékek topographiai1-geologiai viszo- 
nyai WEssELY után kivonatosan a következőkben mondhatók el. 
A német alföld vagy észak-német lapály 17,000( )] mértföldet foglal el s 
Hollandiától Németországon át Oroszországig húzódik. Az egész német alföld 
diluviális lerakodásokból áll, még pedig nagyrészben laza homok- és sárga kötött 
agyagrétegekből van alkotva, melyekben különféle tengerentúli északvidéki vándor- 
kövek fordúlnak elő. Függélyes tagoltságban három réteget külömböztethetni 
meg. Legalúl fínom homok van agyagbetelepüléssel, rajta homokos márga, mely- 
nek teteje már agyagos málladék; ezen végre egy más tulajdonságú vékonyabb 
guarzhomokréteg nyugszik, melyet a német geologusok fedőhomoknak nevez- 
nek. A fedőhomok meszet nem tartalmazván, nagy részt terméketlen. Minthogy 
azonban vastagsága rendesen nincsen egy méter (legfeljebb 1-5), feküje pedig a 
márga, melynek felső rétege sok helyen, mint már emlitve volt, sárga agyaggá vál- 
tozott, ezek következtében [mindenütt a hol az a felülethez nagyon közel van a 
növénységre nagyon jótékony hatással bir. Sok évi szántás és forgatás által a felü- 
letre is sikerült azt hozni, minek következtében a sivár homok egy része is a 
növényi élet következtében televényfölddé változott. 
A márgának köszönhető még az Is, hogy a szél mély kifúvásokat nem idé- 
zett elő. 
A dán-német szigetlapályok geologiai szerkezete hasonló a német alföldé- 
hez, csakhogy itten a födőhomok általában vastagabb és a görkövekben, kavicsok- 
ban gazdagabb. Az alsó diluviális homok helyett a ,Korallensando-dal találko- 
zunk, melyben nagyobb épélű földpátok és különösen sok bryozoa- és polythalamia- 
maradványok vannak ; ez helyettesíti itten a homokos márgát 18. 
A franczia lande-ok 270( ] mértföld nagy futóhomok terület egy három- 
szöget képez, mely az atlanti oczeán, a Garonne és Adour folyamok közt terül el. 
A tenger mellett a vándorló homokbuczkák tetemes szélességet érnek el, mi 
által az ország belsejéből jövő víznek mintegy gátat képezvén, a homokbuczkák 
