186 THEMAK EDE: 
mélyedései közt sok helyen mocsarakat és tavakat képeznek. Belseje még csak 
kevés évvel ezelőtt nem egészen 100 meternyi magas futóhomok-terület volt s 
csak az ujabb időben sikerült azt beerdősíteni. 
Földtanilag itt is némi hasonlatosságot találunk a német alföld szerkezeté- 
vel. A felső réteg itt 15 sovány és mész nélküli fedőhomok, melynek feküje vízhat- 
lan tufás homokréteg. á 
A hol a tufa hiányzik, vagy pedig át van törve, ott a vegetatió is díszlik s 
ez annak tanubizonysága, hogy a talaj termékenysége nem annyira a födőrétegtől, 
mint inkább az altalaj minőségétől függ. 
Miután a külföld nevezetesebb futóhomok területeivel megismerkedtünk, 
nézzük már most hazánk hasonló vidékeit. 
Egy pillantást vetve Magyarország térképére látjuk, hogy Magyarország 
területének egy részét két lapály foglalja el, melyek egyike a bécsi medenczével 
szomszédos. 
Földtani kutatások bizonyítják, miszerint ezen lapályok a történelem előtti 
időkben tengerek fenekét képezték. 
Ha e három medencze talaját megvizsgáljuk, meggyőződhetünk arról, hogy 
a bécsi, illetőleg Morva melletti medenczébe és a kis alföld tengereibe ömlő pata- 
kok és folyók a közel fekvő alpokból és a nagy eséssel biró ausztriai felföldről 
nemcsak iszapot és fínom homokot, hanem durvább törmelékeket mint nagyobb 
hömpölyöket, kavicsot stb. sodortak magokkal, melyeket azután le i5 raktak. 
Innen van, hogy a Morva melletti síkságon s a kis magyar Alföldön az altalaj 
homokkal és agyaggal váltakozva, durva diluvialis görgetegből áll. 
Egészen másképen van ez a nagy magyar alföldön, a hova a csekély esésnél 
fogya csak a könnyen hordható fínom homok és iszap vitetett, míg a durvább 
anyag, görgeteg, kavics stb. a medenczét környező partokon a hegyek közelében 
rakodott le. Innét van az, hogy a nagy magyar alföld altalaja az anyag fínomsága 
által tünik ki. A széleken pedig rendesen kavicsból álló dombok vannak. 
A Temesvártól északra és keletre fekvő dombok nagyobbrészt kavicsból 
állanak. Ezek már Gyarmatánál veszik kezdetüket s hullámzatos területet képez- 
nek egészen a magasabb Kárpátokig. Muránynál egy kavicsbányából Mastodon- 
csontokat s fogakat ástak ki, melyek arról tesznek tanuságot, hogy ezen képletek 
még a harmadkorban rakódtak le. 
A földtani szerkezettel összhangzásban állanak a termékenységi viszonyok 
is, A morvamelléki lapály és a kis magyar alföld csak akkor lesz termékeny, ha 
gyakori esőzések vannak, vagy pedig a terület talajvize nagyon közel van a felület- 
hez, miután az alsó kavicsréteg durvaságánál fogva kevés capillaritással bír s igy 
nem képes a mélységből vizet fölszíni; esős időben pedig sokat nem képes magá- 
ban tartani. f 
Lássuk már most a nagy 1700 mértföldet elfoglaló magyar alföld földtani 
viszonyait. 
A nagy magyar alföld anyaga a földfejlődés történetének tegnapjában a 
diluviális korszakban képződött. Magát a medenczét többnyire harmadkori kép- 
ződmények környezik. Wonr bécsi geologus az észlelt diluvium legalsó zömét 
: Binnendrift -nek nevezi és párhuzamba hozza a nagy német medencze hasonló 
alsó képződményével. A diluviális anyag alsó és felső rétegre osztható ; az alsó 
