DÉLMAGYARORSZÁGI HOMOKSIVATAG. 187 
inkább agyagból, míg a felső inkább homokból áll. E különbség az alföld szélein 
alig vehető észre, közepe felé azonban már határozottan ki van fejlődve. Debreczen 
mellett 17—-24 méternyi vastag finom sivár homokréteg nyugszik egy két méter 
vastag televényes agyagrétegen s ez alatt van a tulajdonképeni diluviális agyag- 
réteg, melytől az jól elkülöníthető. A diluviális alsó agyagréteg (Driftthon) Debre- 
czen mellett körülbelül 36 méter mélységben kezdődik és 96 méteren túl tart. 
Temesvár közelében rendesen egy pár méter mélységben már elérhető ; míg 
Giládon a felület alatt 2—4 méternyire mint szürke, mészdús, homokos agyag 
található. 
Látjuk tehát, hogy a diluvialis agyag felett sok helyen homok van lera- 
kodva. Más helyeken azonban, különösen olyan mélyedésekben, melyekben a volt 
beltenger maradványai mint tavak maradtak vissza, ezen agyag felett közvetlen 
találjuk az alluviumot. Igy nevezetesen a körülbelöl 100! ] mtfdet magában 
foglaló területen, mely Temesvártól délre Jaszenováig és Versecztől Titelig terjed. 
A diluviális agyag sok helyen a fölszínre is jön, így pl. Kikinda mellet. 
" A diluviális homok, mely Debreczen mellett 18—26 méter vastag, a Nyir- 
ségben, továbbá a Duna és Tisza közti fensíkon kibúvik. 
A nagy magyar alföldön ezen két leírt képleten kivül még egy harmadikkal 
találkozunk, t. 1. a valódi löszszel. Í 
De még a lösz WEssEny szerint a Duna jobb partjára eső területen nagy 
kiterjedésben szerepel, úgy a Dunán inneni terület alsó részén majdnem teljesen 
hiányzik. A szegélyhegység magasabb lejtőit kivéve, az alföld belsejében valódi 
löszt nem látunk, csak annak kiiszapolt terményeit t. 1. homokot és agyagot. 
Két helyen látni csak az igazi lösz maradványait, ugyanis a telecskai magaslaton 
és a titeli kisebb fensíkon. Ezenkívűl még Temesvár környékén is találko- 
zunk vele. 
A lösz-iszapolás terményei, a lösz-agyag és lösz-homok más körülmények 
közt, sokkal mélyebben fekvő területeken rakódtak le mint az igazi lösz. A lera- 
kodás az anyag tömöttsége szerint történt, azaz a homok hamarább ülepedett le 
mint az agyag s így találjuk a löszhegyek lejtőihez közelebb a homokot s csak 
távolabb, beljebb az agyagot. 
A lösz a történelem előtti időkben még sokkal tetemesebben borította a 
magaslatok lejtőit, mint jelenben; mert az akkori tenger színe körülbelül 250 
méterrel magasabban állott, mint a mostani Feketetengeré. Ezen tenger hullámai 
a löszből kimosott homokot mint parti fövenyt vetették ki, mely a tenger vizének 
apadása után annak partszegélyét képezte és csakhamar a szél uralma alá esvén, 
mint futóhomok kezdte meg működését, majd pedig a szél által mindig tovább 
vitetvén, új szárazföldi területeket borított el. 
Ily módon keletkezett hazánk három nevezetes futóhomok-területe. Én 
csak a délmagyarországi homoksivatagról fogok e helyütt megemlékezni, a mely 
WEssELny szerint nemcsak Magyarországnak, hanem egész Európának legimpozán- 
sabbika. Elnevezése időről időre változott. 
A régibb irók cBielo brdos-nak, cAagger romanorums-nak nevezték. 
A cs. k. katonai földrajzi intézet térképein ckincstári homokterületv neve alatt 
fordul elő. JEszexszkY BÉLA pedig - Delibláti pusztá-s nak nevezi. Hasonlóan nevezi 
ILLÉs NÁNDOR A futóhomok megkötésérőb írt munkájában. 
