190 THEMÁK EDE: 
A futóhomoknak ezen sajátságát a megkötésnél igen fontos tényezőnek 
tartom. Utolsó kirándulásom alkalmával több helyen meggyőződtem arról, hogy 
ott, a hol a futóhomok alatt egy televényes réteg fordul elő, mint ezt a Spin több 
helyén tapasztaltam, ott a növénység daczára annak, hogy már régóta meghono- 
sult, életerős szilárd gyökeret nem igen képes verni és így a felületet sem borítja 
elég sűrű gyeppel. A televényes réteg bizonyosan gátolja a víz kellő felszivárgását. 
A futóhomok Burópának legfinomabb homokja (nevezetesen a délmagyar- 
országi). A szemeknek nagysága 0-02 és 1017 ] milliméter közt ingadozik. 
Miután a szél a fínom szemeket könnyebben elfújja, azért a befúvások 
mindig finomabb homokból állanak, mint a kifúvások, a hol a nagyobb szemek 
visszamaradnak. 
A mi a futóhomok vegyi alkotását illeti, WEssELy szerint valamennyi futó- 
homokok közt épen a mi sivatagunk tartalmazza legnagyobb mennyiségben azon 
tápanyagokat, melyekre a növényeknek szükségük van. Tartalmaz ugyanis több 
phosphort, meglehetős mennyiségű kaliumot, vasat, magnesiumot és calciumot. 
Innen van az is, hogy növényekben elég gazdag, különösen olyan fajokban, 
melyek meszes földet kedvelnek. 
A futóhomok mozgásáról és alakzatáról WEssEny ekként nyilatkozik : Mint 
télen a szél a havat, különösen ha az darás és száraz, felkapja s tovább sodorja ; 
még pedig igen sokszor nem 1s viszi fel a levegőbe, hanem a felületen szemenként 
gurítja tovább, míg valami akadályra nem talált; épen ilyen tüneményt látunk a 
futóhomoknál is. Itten az egyes szemek gömbölydedek lévén, a felsők előbb indúl- 
nak el s miután a szél ereje állandó, azért sebességök nő s mivel a futó szemecs- 
kék a még nyugvó szemek kimagasló részeibe ütöődnek, csakhamar sajátságos 
ugrásszerű mozgást vesznek fel, mely mindinkább nagyobbodik mint a föld felüle- 
téről visszapattanó golyóé. A megütődött és részben kiszabadult szemek ezután 
szintén tovább sodortatnak. Nagyon természetes, hogy előbb csak a fínom, azaz 
könnyebb szemeket hozza a szél mozgásba, a miért is gyenge szélnél a homok 
mozgása néha a víz folyásához hasonlít, a mennyiben a homokszemek alig 
hagyják el a föld felületét. Az igen erős szél ellenben a szemeket jobban felemeli 
s ezek azután ködszerűen több méternyi magasságban repülnek. HAGEw szerint a 
homokszemek néha 4 méternyi ugrásokat is tesznek. 
A sivatag körül lakó nép azon véleményben van, hogy a nagy sivatag 
homokja mind Szerbidbol jön. Én e sajátságos vélemény keletkezésének okát 
kutattam s mondhatom, hogy eredménynyel. 
Az ó-palánkai lakosoktól hallottam, hogy ottan a korcsmát a futóhomok 
minden nagyobb viharnál egészen az ablakokig befújja, úgy hogy ilyenkor az 
ajtót sem tudják kinyitni. 
Utolsó kirándulásom alkalmával FRIESE HENRIK és LENDL AporFr társaságá- 
ban 0-Palánkára utaztam s ott csakugyan meggyőződtem arról, hogy a korcsma 
körül, különösen előtte, nagy homokbuczka van feltorlaszolva. Egyúttal azonban 
a helyszínén azon meggyőződést is szereztem, hogy ezen homokbuczka az igazi 
nagy sivataggal közvetlen összefüggésben nincsen és hogy továbbá a szerbiai parton 
délkeleti, tehát az uralkodó szél irányában, a Duna partján a hogy lejtője futó- 
homokból áll. A palánkai kis buczka tehát Szerbiából eredhet, de a nagy sivatag 
innét homokot nem kap. 
