206 IRODALOM. 
ból és bryszoakból tartalmaz, a többit a lithothamnmium foglalja el. Meghatároz- 
tatott : 
Nummulites Boucheri de la H. 
a semicostata Kaurm. 
Orbitoides stellata d" ARcH. 
Pulvinulina bimammata GÜMEe. 
Rajbot mészkövének majdnem a fele homok. Szerves maradványok közül 
tulnyomók benne az orbitoidák, bryozoák és lithothamniumok egyenlően gyakoriak ; 
nummulitek és más foraminiferák ritkábbak, de azért mégis elég gyakoriak. 
Meghatároztatott : 
Nummulites Boucheri de la H. 
a semicostata KAuFw. 
OÖOrbitoides stellata d/ ARcn. 
OÖrbitoides nummulitica GÜMB. 
Tinoporus sp? 
Pulvinulina bimammata GÜMB. 
Az elősorolt szerves maradványok legnagyobb része, nevezetesen a forami- 
niferák és bryozoák a geologiai kor meghatározása tekintetében alig vehetők 
figyelembe ; a brachyopodák is keveset bizonyítanak ; de a nummulitek és orbitoi- 
dák már fontos vezérkövületek. Kiválóan a nummulitek azok, a melyekre dr. 
UHLIG főfigyelmet fordított. E tekintetben DJARcHiaAc és HAImE, de főképen a 
magyar szakemberek: HANTKEN, HorMANN, BöcgH, Kocn stb., ó-tertiür rétegekre 
vonatkozó dolgozatait hasonlítva össze azon eredményre jut, miszerint a lengyel- 
országi mészkövek faunája kiválóan a nammuliteknél fogva nagyon hasonlít a 
budai márgáéhoz. Más tekintetben igen valószinűnek tartja, miszerint a szóban 
levő mészkövek azon bryozoák és orbitoidák által jellemzett horizontnak felelnek 
meg, a mely számos helyen az eocen és oligocen közt foglal helyet. Végeredmény 
gyanánt kimondja, hogy a kelet-galicziai homokos mészkövek MavYER liguri 
emeletébe vagy még valószinűbb, a barton emelet felső szakaszába sorozandók. 
A szerves maradványok közül kiválóan a lithothamnium-algák a mellett 
tanuskodnak, hogy az illető mészkövek partmelléki képződmények s 25—60 
fonálnyi mélységben ülepedhettek le. 
A szerző ezen igen becses értekezésének második nagyobb felében a felsorolt 
kövületfajok leirásával és összehasonlításával foglalkozik. 
Dr. PgriMmiIcs GYÖRGY. 
(9.) Dr. PRimics Gyöggy: A batizpolyánai csontbarlang. (Természett. 
Közlöny. XVIII. k. Budapest, 1886. p. 313, 3 ábrával.) 
A tágabb értelemben a nagybánya-kapniki éreczterülethez tartozó Lápos- 
hegység geographiai és általános geologiai leirása után, tüzetesen ismerteti szerző 
annak egyik völgyét, a batizpolyánai patakét, melynek baloldalán a Lápos- 
hegységben általában ritkán fellépő mészkőben, egy meredek alig megközelíthető 
erdős oldalon az általa leirandó barlang van. 
A batizpolyánai különálló mészkővonulat egy közép- és durvaszemű réte- 
gekből álló kárpáthomokkőre van települve. A. mészkő rétegei, melyek eltérő 
