908 IRODALOM. 
A batizpolyánai barlangok keletkezésénél, ily aránylag fiatal koru mészkő- 
ben, szerző szerint a víz játszhatta a főszerepet, de munkáját elősegíthette az 
illető mészkő rétegeinek döőlési viszonyai s egy még eddig biztosan ki nem 
puhatolt tényező hatása is t. i. : 
Nagyon valószinű, hogy a Lápos-hegység eruptiv kőzeteinek kitörése alkal- 
mával, a harmadkor késő idejében keletkezett nagy rázkodások és nyomások 
miatt a már mai kifejlődéssel biró mészkőrétegek nagy mértékben megrepedeztek 
s igy a víz munkájának az utját egyengették. S a víz azóta folytonosan szivárog a 
repedéseken át, a falakról a mészanyagot feloldva részben kiviszi, részben pedig 
a barlang tágasabb helyein csepegő-kövek alakjában lerakja. 
FRANZENAU ÁGOSTON. 
(10.) Dr. HERBicH FERExcz : A Terelratula globata Sow. a bucsecsi ogfor- 
dienből. (Orvos-term. tud. Ért. 1886. Term. tud. sz. Kolozsvár. p. 157.) 
Ezen közleményben szerző a Bucsecs-hegytömzs a henyefenyő régionak 
megfelelő magasságából ismertet a jura-systemához tartozó képződményeket. 
Kiemeli különösen a barna jura-emeletet, mint a melyből egy fajokban és egyé- 
nekben szerfelett gazdag faunát sikerült ugy a sziklatömegben, mint a Kolcu 
Tartarului és a Muntye Strunga lejtőin találni. A szerves maradványok közül 
említtetnek : a parkinsoni rétegekre jellemző Cosmoceras Parkinsomi Sow., a felső 
barna jurára vezérkövület gyanánt szolgáló JTerebratula globata Sow., a Terebra- 
tula Plullipsi Morris és a Fholadomya, Murchisom Sow. 
Az egyes alakokról, valamint az egész faunáról írt megjegyzéseket illetőleg 
az eredeti közleményre kell utalni. 
Berekesztésül megjegyzi a szerző chogy az, a mit közönségesen Bucsecsnek 
neveznek, nem egy hegycsúcs, hanem orographiai tekintetben egy elkülönült, 
több havasnak és előhegynek összlete, tehát egy hegytömzs, melynek területe 
200L Ia. size? w 
FRANZENAU ÁGOSTON. 
(11.) Dr. Kocn Awsrar : Harmadik pótlék Erdély ósemlősei és az ősemberre 
vonatkozó leleteinek kimutatásához. (Orvos-term. tud. Ertesítő. 1886. 
Term. tud. sz. Kolozsvár. p. 21.) 
Magyarországnak Királyhágón túli részében az 1879 évtől számított idő- 
tartam alatt megismert ősemlős és ősemberi kőeszköz-leleteket közli szerző 
átnézetes összeállításban, melyekből mint a geologiára fontosakat a következőket 
veszszük át : 
Seps1-Szent-(Györgyön találtattak ősemberi eszközöknek felhasznált végtag- 
csonttöredékek társaságában többnyire fogak. 
Canis famaliaris, 
Rhlinoceros tichorrhinus, 
úguus Caballus foss. és 
Cervus elaphus fossilis-tól. 
Ismertetve vannak  csontrészek, az Jlephas primigemius-tól Hidvégről, 
