IRODALOM. 911 
ve 
és spirialidák alá tartozik. Az előbbi négy, az utóbbi egy nemmel van képviselve. 
Az osztrák-magyar monarchiának miocenkorú lerakodásaiból 12 faj van ismer- 
tetve, mint Magyarországon előfordulók a következők vannak nevezve : 
Crescis Fuchsi n. f. Fraknóváralyáról. 
Vaginella Lapugyensis n. f. Lapugyról. 
a austriaca n. f. Fraknóváralyáról, Kostejról és Lapugyról. 
a depressa Daudin Fraknóváralyáról és Sopronról. 
Spirialis stenogyra, ( PurniPpPpr) Ronaszékról. 
Szerző zárószavaiból legyen megemlítve, hogy vizsgálatai szerint az oligocen 
alakok nem mennek változatlanul a miocenkorba át, hogy azonban az átvizsgált 
Pteropoda-anyag nem nyujt támpontot azon kérdés megvilágításához, hogy vajjon 
lehetséges-e az osztrák-magyar tengeri miocen képződményeket két emeletre vagy 
több szintre osztani? Továbbá, hogy a Hyalaea-nem haladó kifejlődésben van, a 
Vaginella-nem ellenben kifejlődésének tetőpontját már a felső harmadkorban 
látszik elérni. 
Könnyebb tájékozás végett táblázatban van az egyes leirt alakok előfordu- 
lása feltüntetve a munka végén. 
, 
FRANZENAU ÁGOSTON. 
(14.) JTünGrisG K.: Ueber Erzvorkommen im Fogarascher Gebirge in Sieben- 
bürgen. (Oest. Zeitsehr. für Berg- und Hüttenwesen. 34. k. 13. sz.) 
A főtömegében kristályos palákból álló kelet-nyugati irányu fogarasi hegység 
végső nyulványai észak-kelet felé huzódnak, többnyire csillámpalából, gneissból és 
amphibolpalából vannak alkotva és azon hegyekből állanak, melyeknek absolut 
magassága 1600 méter vagy ennél tetemesen kisebb. A csillámpalát igen sok 
porphyrtelér töri át, melyek JüsGriwxG becslése szerint, a csillámpala csapása irá- 
nyában több mint egy mértföld hosszában követhetők, az öv szélessége pedig ezen 
porphyrtelérek előfordulásnak 2500 egész 3000 méterre tehető. 
Ezen porphirok főkép azon körülménynél fogva válnak fontosakká és érde- 
kesekké, hogy többnyire érczhordók ; valamennyi mostanig megvizsgált telérben 
legalább sphalerit és pyrit volt található; sőt némelyekben ezüsttartalmu galenit 
és antimonit 18. 
Valamennyi porphyrtelér között, melyeket szerző e hegyekben ismer, a leg- 
hatalmasabb egy 14 méter vastagságu, melyet nem rég fedezett fel és mely, 
kényelmes és könnyen hozzáférhető helyen van. Figyelmét a vasoxydból és 
sphaleritból álló kéreg intensiv rozsdavörös színe köté le. 
A kőzet, melynek alapanyaga fehér, egészen át van hatva sphalerit-erektől 
és fonalaktól, melyek némelyike olajzöld színű. Nem ritkák benne a pyrit-kris- 
tályok sem. 
Ezen porphyrtelér szomszédságában van még egy másik is, melynek alap- 
anyaga szintén fehér ugyan, de a benne hintve előforduló galenit- és antimonit- 
kristályoktól, szemektől és lemezkéktől sötét szürke színt vett föl. Ezek mellett 
néha még pyrit- és chalcopyrit-kristályok is találhatók. 
A porphyr a csillámpala felé eső részében meglehetősen, az érintés helyén 
pedig erősen mállott. és 
